# data[].attributes.body
După Al Doilea Război Mondial, care s-a desfășurat între 1939 și 1945 și a izbucnit la doar 20 de ani după încheierea Primului Război Mondial, oamenii erau hotărâți să nu mai lase niciodată să se întâmple așa ceva.
Între 1945 și 1950, câțiva politicieni europeni, printre care Robert Schuman, Konrad Adenauer, Alcide De Gasperi și Winston Churchill, au început procesul de creare a Uniunii Europene în care trăim în prezent.
În Europa de Vest au fost instituite noi structuri care să unească țările europene din punct de vedere economic și politic, pentru a asigura pacea și prosperitatea pe termen lung.
La 9 mai 1950, Robert Schuman (ministrul francez al afacerilor externe din acea vreme) a propus ca producția de cărbune și oțel – materiile prime care erau utilizate în pregătirile de război – să fie gestionată în comun, pentru ca nicio țară să nu se poată înarma în secret împotriva celorlalte. În acele vremuri, cărbunele îndeplinea rolul pe care îl au în zilele noastre petrolul și gazele naturale, fiind cea mai importantă sursă de energie disponibilă. În 1952 a fost instituită Comunitatea Europeană a Cărbunelui și Oțelului, care stă la originea actualei Uniuni Europene, fiind fondată de șase țări învecinate: Belgia, Franța, Germania, Italia, Luxemburg și Țările de Jos.

# data[].attributes.headline
​​​​1945 - 1959 ​O Europă pașnică - începuturile cooperării

# data[].attributes.subject
​​​​1945 - 1959 ​O Europă pașnică - începuturile cooperării

# data[].attributes.body
Uniunea Europeană a fost creată pentru a se pune capăt numărului mare de războaie sângeroase duse de țări vecine, care au culminat cu cel de-al Doilea Război Mondial. Începând cu anul 1950, țările europene încep să se unească, din punct de vedere economic și politic, în cadrul Comunității Europene a Cărbunelui și Oțelului, pentru a asigura o pace durabilă. Cele șase țări fondatoare sunt Belgia, Franța, Germania, Italia, Luxemburg și Țările de Jos. Anii 1950 sunt marcați de Războiul Rece dintre Est și Vest. În Ungaria, manifestările de protest din 1956 îndreptate împotriva regimului comunist sunt reprimate de tancurile sovietice. În 1957, Tratatul de la Roma pune bazele Comunității Economice Europene (CEE), cunoscută și sub denumirea de „piața comună”.

# data[].attributes.headline
1960 - 1969​O perioadă de creștere economică

# data[].attributes.subject
1960 - 1969​O perioadă de creștere economică

# data[].attributes.body
​​Anii 1960 sunt benefici pe plan economic și datorită faptului că țările UE încetează să mai aplice taxe vamale în cadrul schimburilor comerciale reciproce. Ele convin, în aceeași perioadă, să exercite un control comun asupra producției de alimente. Întreaga populație beneficiază, acum, de suficiente alimente și în curând se înregistrează chiar un surplus de produse agricole. Luna mai a anului 1968 a devenit celebră datorită mișcărilor studențești care au avut loc la Paris. Multe dintre schimbările apărute la nivelul societății și al comportamentului vor rămâne apoi asociate cu așa-numita „generație '68”.

# data[].attributes.headline
1970 - 1979 ​O comunitate în creștere - primul val de extindere

# data[].attributes.subject
1970 - 1979 ​O comunitate în creștere - primul val de extindere

# data[].attributes.body
Danemarca, Irlanda și Regatul Unit aderă la Uniunea Europeană la 1 ianuarie 1973, numărul statelor membre ajungând, astfel, la nouă. Deși de scurtă durată, brutalul război arabo-israelian din octombrie 1973 provoacă o criză energetică și probleme economice în Europa. Ultimele dictaturi de dreapta din Europa iau sfârșit odată cu căderea regimului Salazar din Portugalia, în anul 1974 și cu moartea generalului Franco în Spania, în 1975. Prin intermediul politicii sale regionale, UE începe să transfere sume foarte mari pentru crearea de locuri de muncă și dezvoltarea infrastructurii în zonele mai sărace. Crește influența Parlamentului European asupra afacerilor europene – în 1979, pentru prima oară, cetățenii europeni pot alege membrii acestuia prin vot direct. Lupta împotriva poluării se intensifică în anii 1970. UE adoptă norme de protecție a mediului și introduce, pentru prima dată, principiul „poluatorul plătește”.

# data[].attributes.headline
1980 - 1989Schimbări majore – căderea zidului Berlinului

# data[].attributes.subject
1980 - 1989Schimbări majore – căderea zidului Berlinului

# data[].attributes.body
Sindicatul polonez Solidarność („Solidaritatea”) și liderul său, Lech Walesa, devin celebri în Europa și în lume în urma grevelor personalului de pe șantierul naval Gdansk, din vara anului 1980. În 1981, Grecia devine cel de-al 10-lea stat membru al UE, fiind urmată, cinci ani mai târziu, de Spania și Portugalia. În 1986 este semnat Actul Unic European. Este vorba despre un tratat care pune bazele unui vast program pe șase ani, destinat soluționării problemelor legate de libera circulație a mărfurilor în UE, dând astfel naștere „pieței unice”. 9 noiembrie 1989 este data unei schimbări politice majore: cade zidul Berlinului și, pentru prima dată după 28 de ani, se deschid granițele dintre Germania de Est și cea de Vest. Acest lucru conduce la reunificarea Germaniei, care are loc în octombrie 1990.

# data[].attributes.body
Odată cu căderea comunismului în Europa Centrală și de Est, țările europene devin vecini și mai apropiați. În 1993, pieței unice i se adaugă cele „patru libertăți”: libera circulație a mărfurilor, serviciilor, persoanelor și capitalurilor. În acest deceniu s-au semnat încă două tratate: Tratatul de la Maastricht privind Uniunea Europeană (1993) și Tratatul de la Amsterdam (1999). Oamenii devin preocupați de protecția mediului și de luarea unor măsuri comune în materie de securitate și apărare. În 1995, UE primește trei noi membri: Austria, Finlanda și Suedia. Un mic sat din Luxemburg, Schengen, dă numele său acordurilor care le vor permite treptat europenilor să călătorească fără a li se verifica pașapoartele la graniță. Milioane de tineri pleacă la studii în alte țări cu ajutorul UE. Comunicarea se face din ce în ce mai ușor, pe măsură ce încep să fie folosite telefoanele mobile și internetul.

# data[].attributes.body
Euro este noua monedă de schimb pentru mulți europeni. Din ce în ce mai multe țări adoptă moneda euro. Data de 11 septembrie 2001 devine sinonimă cu „Războiul împotriva terorii” după ce trei avioane de linie sunt deturnate și îndreptate către clădiri din New York și Washington, iar un alt avion deturnat se prăbușește pe un câmp. Țările din UE își intensifică cooperarea în lupta împotriva criminalității. Diviziunile politice dintre estul și vestul Europei sunt, în sfârșit, înlăturate, odată cu aderarea la UE, în 2004, a nu mai puțin de 10 noi țări, urmate de Bulgaria și România în 2007. O criză financiară lovește economia mondială în septembrie 2008. Tratatul de la Lisabona este ratificat de toate statele membre ale UE, înainte de a intra în vigoare în 2009. Acesta pune la dispoziția Uniunii Europene instituții moderne și metode de lucru mai eficiente.

# data[].attributes.body
Criza economică globală lovește puternic Europa. UE ajută mai multe țări să facă față dificultăților și pune bazele așa-numitei „uniuni bancare” pentru a face sectorul bancar mai sigur și mai fiabil. În 2012, Uniunea Europeană primește Premiul Nobel pentru Pace. În 2013, Croația devine al 28-lea stat membru al UE. Schimbările climatice reprezintă în continuare un subiect important, iar liderii politici convin să reducă emisiile poluante. La alegerile europene din 2014, în Parlamentul European sunt aleși mai mulți deputați eurosceptici. În urma anexării Crimeii de către Rusia, se stabilește o nouă politică de securitate. Creșterea extremismului religios în Orientul Mijlociu și în diferite țări și regiuni ale lumii conduce la tulburări și războaie care determină numeroase persoane să-și părăsească țara și să încerce să se refugieze în Europa. UE se confruntă nu doar cu dilema gestionării fluxului de migranți, ci și cu mai multe atacuri teroriste.

# data[].attributes.body
Accesați site-ul nostru pentru mai multe informații!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
​​​​1945 - 1959
​O Europă pașnică - începuturile cooperării
Uniunea Europeană a fost creată pentru a se pune capăt numărului mare de războaie sângeroase duse de țări vecine, care au culminat cu cel de-al Doilea Război Mondial. Începând cu anul 1950, țările europene încep să se unească, din punct de vedere economic și politic, în cadrul Comunității Europene a Cărbunelui și Oțelului, pentru a asigura o pace durabilă. Cele șase țări fondatoare sunt Belgia, Franța, Germania, Italia, Luxemburg și Țările de Jos. Anii 1950 sunt marcați de Războiul Rece dintre Est și Vest. În Ungaria, manifestările de protest din 1956 îndreptate împotriva regimului comunist sunt reprimate de tancurile sovietice. În 1957, Tratatul de la Roma pune bazele Comunității Economice Europene (CEE), cunoscută și sub denumirea de „piața comună".

1980 - 1989
Schimbări majore - căderea zidului Berlinului
Sindicatul polonez Solidarność („Solidaritatea") și liderul său, Lech Walesa, devin celebri în Europa și în lume în urma grevelor personalului de pe șantierul naval Gdansk, din vara anului 1980. În 1981, Grecia devine cel de-al 10-lea stat membru al UE, fiind urmată, cinci ani mai târziu, de Spania și Portugalia. În 1986 este semnat Actul Unic European. Este vorba despre un tratat care pune bazele unui vast program pe șase ani, destinat soluționării problemelor legate de libera circulație a mărfurilor în UE, dând astfel naștere „pieței unice". 9 noiembrie 1989 este data unei schimbări politice majore: cade zidul Berlinului și, pentru prima dată după 28 de ani, se deschid granițele dintre Germania de Est și cea de Vest. Acest lucru conduce la reunificarea Germaniei, care are loc în octombrie 1990.

1960 - 1969
​O perioadă de creștere economică
​​ Anii 1960 sunt benefici pe plan economic și datorită faptului că țările UE încetează să mai aplice taxe vamale în cadrul schimburilor comerciale reciproce. Ele convin, în aceeași perioadă, să exercite un control comun asupra producției de alimente. Întreaga populație beneficiază, acum, de suficiente alimente și în curând se înregistrează chiar un surplus de produse agricole. Luna mai a anului 1968 a devenit celebră datorită mișcărilor studențești care au avut loc la Paris. Multe dintre schimbările apărute la nivelul societății și al comportamentului vor rămâne apoi asociate cu așa-numita „generație '68".

​

​ 1990 - 1999
O Europă fără frontiere
Odată cu căderea comunismului în Europa Centrală și de Est, țările europene devin vecini și mai apropiați. În 1993, pieței unice i se adaugă cele „patru libertăți": libera circulație a mărfurilor, serviciilor, persoanelor și capitalurilor. În acest deceniu s-au semnat încă două tratate: Tratatul de la Maastricht privind Uniunea Europeană (1993) și Tratatul de la Amsterdam (1999). Oamenii devin preocupați de protecția mediului și de luarea unor măsuri comune în materie de securitate și apărare. În 1995, UE primește trei noi membri: Austria, Finlanda și Suedia. Un mic sat din Luxemburg, Schengen, dă numele său acordurilor care le vor permite treptat europenilor să călătorească fără a li se verifica pașapoartele la graniță. Milioane de tineri pleacă la studii în alte țări cu ajutorul UE. Comunicarea se face din ce în ce mai ușor, pe măsură ce încep să fie folosite telefoanele mobile și internetul.

1970 - 1979
​O comunitate în creștere - primul val de extindere
​ Danemarca, Irlanda și Regatul Unit aderă la Uniunea Europeană la 1 ianuarie 1973, numărul statelor membre ajungând, astfel, la nouă. Deși de scurtă durată, brutalul război arabo-israelian din octombrie 1973 provoacă o criză energetică și probleme economice în Europa. Ultimele dictaturi de dreapta din Europa iau sfârșit odată cu căderea regimului Salazar din Portugalia, în anul 1974 și cu moartea generalului Franco în Spania, în 1975. Prin intermediul politicii sale regionale, UE începe să transfere sume foarte mari pentru crearea de locuri de muncă și dezvoltarea infrastructurii în zonele mai sărace. Crește influența Parlamentului European asupra afacerilor europene - în 1979, pentru prima oară, cetățenii europeni pot alege membrii acestuia prin vot direct. Lupta împotriva poluării se intensifică în anii 1970. UE adoptă norme de protecție a mediului și introduce, pentru prima dată, principiul „poluatorul plătește".

Euro este noua monedă de schimb pentru mulți europeni. Din ce în ce mai multe țări adoptă moneda euro. Data de 11 septembrie 2001 devine sinonimă cu „Războiul împotriva terorii" după ce trei avioane de linie sunt deturnate și îndreptate către clădiri din New York și Washington, iar un alt avion deturnat se prăbușește pe un câmp. Țările din UE își intensifică cooperarea în lupta împotriva criminalității. Diviziunile politice dintre estul și vestul Europei sunt, în sfârșit, înlăturate, odată cu aderarea la UE, în 2004, a nu mai puțin de 10 noi țări, urmate de Bulgaria și România în 2007. O criză financiară lovește economia mondială în septembrie 2008. Tratatul de la Lisabona este ratificat de toate statele membre ale UE, înainte de a intra în vigoare în 2009. Acesta pune la dispoziția Uniunii Europene instituții moderne și metode de lucru mai eficiente.

# data[].attributes.attachment_link.description
​​​​ 1945 - 1959 ​O Europă pașnică - începuturile cooperării Uniunea Europeană a fost creată pentru a se pune capăt numărului mare de războaie sângeroase duse de țări vecine, care au culminat cu cel de-al Doilea Război Mondial.

# data[].attributes.body
Capitala: Viena

Limba oficială: germană

Stat membru al UE de la: 1 ianuarie 1995

Moneda: euro. Stat membru al zonei euro de la 1 ianuarie 1999

Spațiul Schengen: Stat membru al spațiului Schengen de la 1 decembrie 1997

# data[].attributes.body
Capitala: Bruxelles

Limbi oficiale: neerlandeză, franceză și germană

Stat membru al UE de la: 1 ianuarie 1958

Moneda: euro. Stat membru al zonei euro de la 1 ianuarie 1999.

Spațiul Schengen: Stat membru al spațiului Schengen de la 26 martie 1995.

# data[].attributes.body
Capitala: Sofia

Limba oficială: bulgară

Stat membru al UE de la: 1 ianuarie 2007

Moneda: leva bulgărească (BGN). Bulgaria s-a angajat să adopte moneda euro de îndată ce îndeplinește condițiile necesare.

Spațiul Schengen: Bulgaria se află în proces de aderare la spațiul Schengen.

# data[].attributes.body
Capitala: Nicosia

Limba oficială: greacă

Stat membru al UE de la: 1 mai 2004

Moneda: euro. Stat membru al zonei euro de la 1 ianuarie 2008.

Spațiul Schengen: Ciprul se află în proces de aderare la spațiul Schengen.

# data[].attributes.body
Capitala: Zagreb

Limba oficială: croată

Stat membru al UE de la: 1 iulie 2013

Moneda: kuna croată (HRK) Croația s-a angajat să adopte moneda euro de îndată ce îndeplinește condițiile necesare.

Spațiul Schengen: Croația nu este stat membru al spațiului Schengen

# data[].attributes.body
Capitala: Copenhaga

Limba oficială: daneză

Stat membru al UE de la: 1 ianuarie 1973

Moneda: coroana daneză (DKK). Danemarca a negociat o clauză de neparticipare la zona euro. Prin urmare, nu este obligată să introducă această monedă.

Spațiul Schengen: Stat membru al spațiului Schengen de la 25 martie 2001

# data[].attributes.body
Capitala: Tallinn

Limba oficială: estonă

Stat membru al UE de la: 1 mai 2004

Moneda: euro Stat membru al zonei euro de la 1 ianuarie 2011

Spațiul Schengen: Stat membru al spațiului Schengen de la 21 decembrie 2007.

# data[].attributes.body
Capitala: Helsinki

Limbi oficiale: finlandeză, suedeză

Stat membru al UE de la: 1 ianuarie 1995

Moneda: euro Stat membru al zonei euro de la 1 ianuarie 1999

Spațiul Schengen: Stat membru al spațiului Schengen de la 25 martie 2001

# data[].attributes.body
Capitala: Paris

Limba oficială: franceză

Stat membru al UE de la: 1 ianuarie 1958

Moneda: euro. Stat membru al zonei euro de la 1 ianuarie 1999.

Spațiul Schengen: Stat membru al spațiului Schengen de la 26 martie 1995.

# data[].attributes.body
Capitala: Berlin

Limba oficială: germană

Stat membru al UE de la: 1 ianuarie 1958

Moneda: euro. Stat membru al zonei euro de la 1 ianuarie 1999.

Spațiul Schengen: Stat membru al spațiului Schengen de la 26 martie 1995.

# data[].attributes.body
Capitala: Atena

Limba oficială: greacă

Stat membru al UE de la: 1 ianuarie 1981

Moneda: euro Stat membru al zonei euro de la 1 ianuarie 2001

Spațiul Schengen: Stat membru al spațiului Schengen de la 1 ianuarie 2000

# data[].attributes.body
Capitala: Dublin

Limbi oficiale: irlandeză, engleză

Stat membru al UE de la: 1 ianuarie 1973

Moneda: euro. Stat membru al zonei euro de la 1 ianuarie 1999.

Spațiul Schengen: Irlanda a negociat o clauză de neparticipare la spațiul Schengen.

# data[].attributes.body
Capitala: Roma

Limba oficială: italiană

Stat membru al UE de la: 1 ianuarie 1958

Moneda: euro. Stat membru al zonei euro de la 1 ianuarie 1999

Spațiul Schengen: Stat membru al spațiului Schengen de la 26 octombrie 1997

# data[].attributes.body
Capitala: Riga

Limba oficială: letonă

Stat membru al UE de la: 1 mai 2004

Moneda: euro. Stat membru al zonei euro de la 1 ianuarie 2014.

Spațiul Schengen: Stat membru al spațiului Schengen de la 21 decembrie 2007.

# data[].attributes.body
Capitala: Vilnius

Limba oficială: lituaniană

Stat membru al UE de la: 1 mai 2004

Moneda: euro Stat membru al zonei euro de la 1 ianuarie 2015.

Spațiul Schengen: Stat membru al spațiului Schengen de la 21 decembrie 2007.

# data[].attributes.body
Capitala: Luxemburg

Limbi oficiale: franceză, germană

Stat membru al UE de la: 1 ianuarie 1958

Moneda: euro. Stat membru al zonei euro de la 1 ianuarie 1999.

Spațiul Schengen: Stat membru al spațiului Schengen de la 26 martie 1995.

# data[].attributes.body
Capitala: Valletta

Limbi oficiale: malteză, engleză

Stat membru al UE de la: 1 mai 2004

Moneda: euro. Stat membru al zonei euro de la 1 ianuarie 2008.

Spațiul Schengen: Stat membru al spațiului Schengen de la 21 decembrie 2007.

# data[].attributes.body
Capitala: Varșovia

Limba oficială: polonă

Stat membru al UE de la: 1 mai 2004

Moneda: zlot polonez (PLN). Polonia se pregătește să adopte moneda euro.

Spațiul Schengen: Stat membru al spațiului Schengen de la 21 decembrie 2007

# data[].attributes.body
Capitala: Lisabona

Limba oficială: portugheză

Stat membru al UE de la: 1 ianuarie 1986

Moneda: euro. Stat membru al zonei euro de la 1 ianuarie 1999.

Spațiul Schengen: Stat membru al spațiului Schengen de la 26 martie 1995.

# data[].attributes.body
Capitala: Praga

Limba oficială: cehă

Stat membru al UE de la: 1 mai 2004

Moneda: coroana cehă (CZK). Cehia se pregătește să adopte moneda euro.

Spațiul Schengen: Stat membru al spațiului Schengen de la 21 decembrie 2007

# data[].attributes.body
Capitala: București

Limba oficială: română

Stat membru al UE de la: 1 ianuarie 2007

Moneda: leul românesc (RON). România s-a angajat să adopte moneda euro de îndată ce îndeplinește condițiile necesare.

Spațiul Schengen: România se află în proces de aderare la spațiul Schengen.

# data[].attributes.body
Capitala: Bratislava

Limba oficială: slovacă

Stat membru al UE de la: 1 mai 2004

Moneda: euro. Stat membru al zonei euro de la 1 ianuarie 2009.

Spațiul Schengen: Stat membru al spațiului Schengen de la 21 decembrie 2007.

# data[].attributes.body
Capitala: Ljubljana

Limba oficială: slovenă

Stat membru al UE de la: 1 mai 2004

Moneda: euro Stat membru al zonei euro de la 1 ianuarie 2007

Spațiul Schengen: Stat membru al spațiului Schengen de la 21 decembrie 2007

# data[].attributes.body
Capitala: Madrid

Limba oficială: spaniolă

Stat membru al UE de la: 1 ianuarie 1986

Moneda: euro. Stat membru al zonei euro de la 1 ianuarie 1999

Spațiul Schengen: Stat membru al spațiului Schengen de la 26 martie 1995

# data[].attributes.body
Capitala: Stockholm

Limba oficială: suedeză

Stat membru al UE de la: 1 ianuarie 1995

Moneda: Coroana suedeză (SEK). Suedia s-a angajat să adopte moneda euro de îndată ce îndeplinește condițiile necesare.

Spațiul Schengen: Stat membru al spațiului Schengen de la 25 martie 2001

# data[].attributes.body
Capitala: Amsterdam

Limba oficială: neerlandeză

Stat membru al UE de la: 1 ianuarie 1958

Moneda: euro. Stat membru al zonei euro de la 1 ianuarie 1999.

Spațiul Schengen: Stat membru al spațiului Schengen de la 26 martie 1995.

# data[].attributes.body
Capitala: Budapesta

Limba oficială: maghiară

Stat membru al UE de la: 1 mai 2004

Moneda: forintul maghiar (HUF) Ungaria se pregătește să adopte moneda euro.

Spațiul Schengen: Stat membru al spațiului Schengen de la 21 decembrie 2007

# data[].attributes.attachment_link.description
Uniți frazele de mai jos cu raspunsul corespunzător fiecărei explicații/definiții . 
MULT SUCCES!

# data[].attributes.attachment_link.description
Găsește toate cuvintele care îți amintesc de Holocaust!

# data[].attributes.body
Răducan Miruna Andreea - XI F:

,,Experiența mea în activitățile programului Școli-ambasador ale Parlamentului European ediția 2019/2020, în calitate de ambasador junior al Parlamentului European, a fost minunată și mă refer la faptul că am învățat alături de colegii mei noțiuni super interesante și foarte utile pentru viața de zi cu zi. Îmi amintesc cu mare drag și lacrimi în ochi de o activitate care mi-a ramas în suflet. Am fost în luna octombrie să desfășurăm o activitate la Școala de Arte și Meserii ,,P.P.Neveanu” din Galați, iar acolo am întâlnit copii foarte drăguți și frumoși cu dizabilități, dar puteai observa speranța și bucuria din ochii lor atunci când am sosit la ei în sala de clasă cu câteva cadouri. În ziua aceea pot să spun că am învățat să le transmit prin limbajul corpului faptul că îi iubesc, că sunt alături de ei. Am înțeles că pentru ei nu era atât de prioritar o olimpiadă la limba străină sau chimie, ci un zâmbet, o îmbrățisare lungă și care să le ofere zâmbete multe! Voi rămâne în acest proiect și îmi doresc să avem cât mai multe activități și să fim cei mai buni în continuare, sprijiniți de către Miron Maria-Isabela, doamna noastră profesoară.”

# data[].attributes.body
Budică Oana Mariana – XI F :

„Să fac parte din această echipă a Școlii Ambasador a fost o onoare pentru mine, și sunt sigură că nu voi părăsi prea curând această formulă! Am legat prietenii și am cunoscut oameni care m-au făcut să-mi schimb percepția asupra viitorului și asupra multor alte lucruri, pe care le vedeam înainte cu alți ochi! Am învățat să lucrez în echipă, să apreciez mai mult persoanele din jur, să văd „frumosul" și-n cel mai neinspirat lucru. Am învățat totodată să-i apreciez pe cei din jur și munca lor, ba chiar să mă apreciez și pe mine și să prind încredere în tot ceea ce fac. Activitățile noastre au fost speciale, activități pe care acum mi le reamintesc cu drag și care au rămas întipărite în memoria mea datorită impactului lor asupra tot ceea ce am creat alături de o echipă a Ambasadorilor minunată!”

# data[].attributes.body
Diana Neagu – XI B :

„Cu siguranță pot spune că a fost o plăcere, și voi merge mai departe. Este o onoare pentru mine să iau parte la influențarea formării viitorului celor mai mici, cât și opiniile lor asupra lumii de astăzi. Până la urmă, noi suntem cei mai buni dascăli pentru noi înșine, avem nevoie doar de puțină îndrumare. Relațiile pe care le construim la aceste vârste sunt cheia unui viitor echilibrat.”

# data[].attributes.body
Gălățeanu Cristiana – X F :

„Nu a trebuit să treacă prea mult timp de la înscrierea mea în acest proiect, pentru ca efectele asupra întregii mele personalități să apară. Timidă, anxioasă și mult prea neîncrezătoare, mi s-a dat șansa de a evolua, de a mă cunoaște mai bine pe mine însămi și de a depăși barierele pe care mi le impusesem. Cu fiecare activitate realizată în cadrul proiectului EPAS, am învățat, învățându-i pe alții, am înseninat ziua celor mai puțin norocoși, am conștientizat probleme de interes european și le-am făcut mai cunoscute în comunitatea noastră. Mi-am pus la încercare creativitatea, încercând să găsesc moduri prin care să atrag copiii de vârsta mea, sau mai mici, în cadrul lecțiilor, spre tot ceea ce înseamnă Uniunea Europeană, valorile ei și efectele acesteia în viața de zi cu zi. Tocmai la această vârstă complicată a adolescenței cred că trebuie să ne concentrăm pe formarea noastră ca individ, pe dezvoltarea cât mai multor aptitudini, dar și pe implicarea activă în progresul societății din care facem parte, iar mie, personal, proiectul EPAS mi-a oferit această posibilitate.”

# data[].attributes.body
Budacă Luminița Maria – XI D

„Decizia de a mă alătura echipei de ambasadori Europeni a școlii a fost o provocare pentru mine căreia mi-am dorit să fac față încă din clasa a IX-a. Necrezând în forțele proprii m-am lăsat doborâtă, însă pot spune cu bucurie în suflet că în clasa a X-a am  reușit să o înfrâng. Am participat la nenumărate activități din urma cărora am deprins multe calități ce mă ajută să mă formez ca om. Sunt foarte mândră de toți cei care s-au implicat în această oportunitate care nu ar fi fost posibilă fără doamna profesor Miron și doamna profesor Vlad. Așadar, mă bucur să spun că fac parte din această echipă fără de care nu m-aș putea lipsi. Suntem  Educați și Uniți și împreună formăm o grupare de elevi dornici să învețe cât mai multe și să se implice așa cum poate fiecare.”

# data[].attributes.body
Alexandru Barcan –XI D :

,,În calitatea mea de elev al Colegiului Național ,,Alexandru Ioan Cuza”, trebuie să recunosc meritele Proiectului EPAS, cât și al colectivului din care fac parte în cadrul acestuia, în scopul dezvoltării mele personale. M-am alăturat acestui proiect în anul 2018, pe când eram clasa a IX-a. După un an de activități, în clasa a X-a, am decis să continui ,,provocarea’’ alături de colegii mei, datorită parcursului foarte interesant. Consider că titlul de ,,Școală Ambasador’’ al Colegiului, a fost obținut în urma unor calificative bine acordate. Numeroasele activități la care am participat nu ar fi fost duse la bun sfârșit fără implicarea colegilor mei de proiect. De asemenea, consider că cel mare merit îl au doamna profesor Miron si doamna profesor Vlad, profesori coordonatori ai proiectului, dar profesori care se implică și își dau interesul, mai ales în formarea noastră ca oameni în societate, nu doar ca elevi. Datorită tuturor argumentelor menționate mai sus, am decis să continui proiectul inclusiv în clasa a XI-a, decizie de care sunt mândru.”

# data[].attributes.body
Cobzaru Artemisa Cristina - clasa X F
„Sinceră să fiu, mi-am dorit foarte mult să fac parte din această echipă frumoasă, EPAS, și să mă implic pe cât posibil în activitățile lor.
Nu am foarte multă experiență în privința acestui aspect, însă acum că sunt și eu ambasador junior în cadrul programului EPAS din Colegiul Național „Alexandru Ioan Cuza”, nu aș putea decât să laud acest proiect.
În mai puțin de două luni, am reușit să ducem la bun sfârșit destul de multe activități, iar cea mai mare bucurie a mea este că am avut șansa de a face lecții deschise cu elevii, chiar și online.
Este o experiență frumoasă și îndemn toți copiii care au posibilitatea de a se alătura unei echipe de genul acesta, să o facă! Nu vor regreta!
Mulțumesc, Colegiul Național „Alexandru Ioan Cuza”, pentru această oportunitate!

# data[].attributes.body
Rol: organism legislativ al UE, ales în mod direct, cu responsabilități bugetare și de control

Membri: 705 deputați (membrii Parlamentului European)

Președinte: David-Maria Sassoli

Înființare: în 1952, ca Adunare Comună a Comunității Europene a Cărbunelui și Oțelului; în 1962, sub denumirea de Parlamentul European; primele alegeri directe au avut loc în 1979

Sedii: Strasbourg (Franța), Bruxelles (Belgia), Luxemburg

# data[].attributes.attachment_link.description
Site-ul de internet oficial al Parlamentului European, organul legislativ ales în mod direct al Uniunii Europene

# data[].attributes.body
Rol: definește direcția politică generală și prioritățile Uniunii Europene

Membri: șefii de stat și de guvern ai țărilor UE, președintele Consiliului European, președintele Comisiei Europene

Președinte: Charles Michel

Înființare: în 1974 (forum informal), în 1992 (statut oficial), în 2009 (instituție a UE)

Sediu: Bruxelles (Belgia)

# data[].attributes.attachment_link.description
Consiliul European și Consiliul UE sunt deservite de o singură administrație, Secretariatul General al Consiliului (SGC).

# data[].attributes.body
Rol: reprezintă guvernele statelor membre ale UE, adoptă legislația europeană și coordonează politicile UE

Membri: miniștrii din fiecare țară a UE care răspund de domeniul de politică supus discuțiilor

Președinte: fiecare stat membru al UE deține președinția prin rotație, pe o perioadă de 6 luni

Înființare: 1958 (sub denumirea de Consiliul Comunității Economice Europene)

Sediu: Bruxelles (Belgia)

# data[].attributes.attachment_link.description
Consiliul European și Consiliul UE sunt deservite de o singură administrație, Secretariatul General al Consiliului (SGC).

# data[].attributes.body
Rol: apără interesul general al UE, propunând acte legislative, asigurând respectarea acestora și implementând politicile și bugetul Uniunii

Membri: o echipă („colegiul”) de comisari, câte unul din fiecare țară a UE

Președinte: Ursula von der Leyen

Înființare: 1958

Sediu: Bruxelles (Belgia)

# data[].attributes.attachment_link.description
Site-ul oficial al Comisiei Europene, cu informații despre prioritățile, politicile și serviciile sale

# data[].attributes.headline
Curtea de Justiție a Uniunii Europene (CJUE)

# data[].attributes.subject
Curtea de Justiție a Uniunii Europene (CJUE)

# data[].attributes.body
Rol: se asigură că legislația UE este interpretată și aplicată în același mod în toate țările UE; garantează că țările și instituțiile UE se supun dreptului european.

Membri:

Curtea de Justiție: câte 1 judecător din fiecare țară a UE, plus 11 avocați generali

Tribunalul: câte 2 judecători din fiecare țară a UE

Înființare: 1952

Sediu: Luxemburg

# data[].attributes.attachment_link.title
CURIA - Prima pagină - Curtea de Justiție a Uniunii Europene

# data[].attributes.body
Rol: gestionează moneda euro, menține stabilitatea prețurilor și trasează politica economică și monetară

Președintă: Christine Lagarde

Membri: președintele și vicepreședintele BCE și guvernatorii băncilor centrale din toate statele membre

Înființare: 1998

Sediu: Frankfurt (Germania)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Abstract

Housing costs represent a large share of the household budget. Developments in these costs are not only linked to house prices, rent and mortgage costs but are also influenced by certain household characteristics, such as tenure status. This is due to the fact that tenants and less affluent households, for example, tend to spend a large share of their income on housing. In addition, household characteristics affect the negative relationship between homeownership and the housing burden. Households with a higher income and living in larger households are predominantly homeowners. That said, higher homeownership rates are not, in themselves, necessarily good or bad, as they can be associated with a range of both positive and negative economic outcomes.

JEL Code

E31 : Macroeconomics and Monetary Economics→Prices, Business Fluctuations, and Cycles→Price Level, Inflation, Deflation
R30 : Urban, Rural, Regional, Real Estate, and Transportation Economics→Real Estate Markets, Spatial Production Analysis, and Firm Location→General

# data[].attributes.attachment_link.description
The European Central Bank (ECB) is the central bank of the 19 European Union countries which have adopted the euro. Our main task is to maintain price stability in the euro area and so preserve the purchasing power of the single currency.

# data[].attributes.body
Rol: verifică dacă fondurile UE sunt colectate și utilizate corect și ajută la îmbunătățirea gestiunii financiare a UE

Președinte: Klaus-Heiner Lehne

Membri: câte un reprezentant din fiecare țară a UE

Înființare: 1977

Sediu: Luxemburg

# data[].attributes.headline
Coronavirusul: statele membre au adoptat orientări privind dovada vaccinării în scopuri medicale

# data[].attributes.subject
Coronavirusul: statele membre au adoptat orientări privind dovada vaccinării în scopuri medicale

# data[].attributes.body
În urma concluziilor Consiliilor Europene din 10-11 decembrie 2020, respectiv 21 ianuarie 2021, statele membre ale UE, cu sprijinul Comisiei Europene, au adoptat orientări privind dovada vaccinării în scopuri medicale

Orientările sunt menite să sprijine interoperabilitatea certificatelor de vaccinare, adică uniformizarea conținutului certificatelor de vaccinare, și să stabilească un set minim de date pentru fiecare certificat.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
De asemenea, orientările pun bazele unui cadru de încredere care să asigure autenticitatea și integritatea certificatelor, cadru la care va continua să se lucreze în cadrul rețelei eHealth, inclusiv pentru a se specifica în continuare măsurile necesare de protecție a datelor și de securitate. Orientările vizează un sistem care să poată găzdui atât mijloace pe suport de hârtie, cât și mijloace digitale, asigurând flexibilitatea și compatibilitatea cu soluțiile naționale existente, precum și o protecție riguroasă a datelor cu caracter personal.

Stella Kyriakides, comisarul pentru sănătate și siguranță alimentară, a declarat: Salut adoptarea orientărilor privind dovada vaccinării în scopuri medicale. Avem nevoie de o abordare comună asupra certificatelor de vaccinare și aștept cu interes continuarea cooperării cu Organizația Mondială a Sănătății pentru a extinde acest instrument la nivel mondial. Certificatele de vaccinare interoperabile vor fi un instrument important pentru cetățeni pe atât pe parcursul, cât și după încheierea pandemiei.

Orientările sunt rezultatul discuțiilor și reflecțiilor din cadrul rețelei de eHealth, precum și al primelor consultări cu Comitetul pentru securitate sanitară, EMA, ECDC și OMS. Orientările vizează în principal vaccinarea împotriva COVID-19, dar ar putea fi utilizate în viitor ca bază pentru dovedirea statutului în privința vaccinărilor. Puteți consulta orientările aici.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
reprezentanța comisiei europene în românia

# data[].attributes.attachment_link.title
Coronavirusul: statele membre au adoptat orientări privind dovada vaccinării în scopuri medicale - România - European Commission

# data[].attributes.attachment_link.description
De asemenea, orientările pun bazele unui cadru de încredere care să asigure autenticitatea și integritatea certificatelor, cadru la care va continua să se lucreze în cadrul rețelei eHealth, inclusiv pentru a se specifica în continuare măsurile necesare de protecție a datelor și de securitate.

# data[].attributes.headline
Un multilateralism reînnoit, potrivit pentru secolul 21: agenda UE

# data[].attributes.subject
Un multilateralism reînnoit, potrivit pentru secolul 21: agenda UE

# data[].attributes.body
"O Europa mai puternică prin parteneriat

Avem nevoie de o nouă generație de parteneriate pentru a schimba peisajul multilateral. UE va construi noi alianțe cu țări terțe, va consolida cooperarea cu organizațiile multilaterale și regionale, precum și cu alte părți interesate, în special cu cele cu care împărtășește valori democratice, iar, în ceea ce privește alte state, va căuta un teren comun pentru fiecare chestiune în parte. Astfel, țările partenere se vor putea implica mai eficient în sistemul multilateral, iar UE va asigura urmărirea sistematică a angajamentelor bilaterale cu partenerii pentru a contribui la realizarea obiectivelor multilaterale. UE urmărește să creeze un multilateralism mai favorabil incluziunii. De asemenea, este importantă stabilirea unui dialog cu societatea civilă, precum și cu sectorul privat, social și cu alte părți interesate."

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
reprezentanța comisiei europene în românia

# data[].attributes.attachment_link.title
Un multilateralism reînnoit, potrivit pentru secolul 21: agenda UE - România - European Commission

# data[].attributes.attachment_link.description
Un multilateralism reînnoit, potrivit pentru secolul 21: agenda UE

# data[].attributes.headline
Planul european de combatere a cancerului

# data[].attributes.subject
Planul european de combatere a cancerului

# data[].attributes.body
„Pe data de 3 februarie, în ajunul Zilei mondiale de luptă împotriva cancerului, Comisia Europeană prezintă Planul european de combatere a cancerului

– o prioritate majoră în domeniul sănătății a Comisiei von der Leyen și un pilon esențial al unei uniuni europene a sănătății puternice. Având ca punct de plecare noi tehnologii, cercetare și inovare, Planul de combatere a cancerului stabilește o nouă abordare a UE în materie de prevenire, de tratament și de îngrijire în domeniul cancerului. Acest plan va aborda întregul parcurs al bolii, de la prevenire la calitatea vieții pacienților bolnavi de cancer și a persoanelor care au supraviețuit acestei boli, concentrându-se asupra acțiunilor în cazul cărora UE poate genera cea mai mare valoare adăugată.”- europa.eu

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
reprezentanța comisiei europene în românia

# data[].attributes.attachment_link.title
Planul european de combatere a cancerului: o nouă abordare a UE în materie de prevenire, de tratament și de îngrijire - România - European Commission

# data[].attributes.attachment_link.description
Planul european de combatere a cancerului: o nouă abordare a UE în materie de prevenire, de tratament și de îngrijire

# data[].attributes.headline
Construirea unui viitor rezilient la schimbările climatice – O nouă strategie a UE privind adaptarea la schimbările climatice

# data[].attributes.subject
Construirea unui viitor rezilient la schimbările climatice – O nouă strategie a UE privind adaptarea la schimbările climatice

# data[].attributes.body
Comisia Europeană a adoptat astăzi, 24 februarie, o nouă strategie a UE privind adaptarea la schimbările climatice, care definește calea de urmat pentru a face față consecințelor inevitabile ale schimbărilor climatice. Chiar dacă UE face tot ce îi stă în putință pentru a atenua schimbările climatice, atât pe plan intern, cât și la nivel internațional, trebuie, de asemenea, să fim pregătiți să facem față consecințelor ineluctabile ale schimbărilor climatice. De la valuri de căldură mortale și secete devastatoare la distrugerea pădurilor și la eroziunea litoralului ca urmare a creșterii nivelului mării, schimbările climatice își fac deja simțite efectele în Europa și în întreaga lume. Pornind de la Strategia de adaptare la schimbările climatice din 2013, scopul propunerilor prezentate astăzi este să se concentreze mai degrabă pe elaborarea de soluții decât pe înțelegerea problemei și să se treacă de la planificare la punerea în aplicare.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
reprezentanța comisiei europene în românia

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
strategia ue privind adaptarea la schimbările climatice

# data[].attributes.attachment_link.title
Construirea unui viitor rezilient la schimbările climatice - O nouă strategie a UE privind adaptarea la schimbările climatice - România - European Commission

# data[].attributes.attachment_link.description
Construirea unui viitor rezilient la schimbările climatice - O nouă strategie a UE privind adaptarea la schimbările climatice

# data[].attributes.headline
Politica de coeziune a UE: peste 77 de milioane de euro pentru un sistem mai eficient și mai durabil de gestionare a deșeurilor în România

# data[].attributes.subject
Politica de coeziune a UE: peste 77 de milioane de euro pentru un sistem mai eficient și mai durabil de gestionare a deșeurilor în România

# data[].attributes.body
Astăzi, 4 martie, Comisia Europeană a aprobat o investiție de peste 77 de milioane de euro din Fondul de coeziune pentru îmbunătățirea sistemului de colectare, tratare și reciclare a deșeurilor în județul Galați. Investiția va oferi un serviciu mai integrat, mai eficient și mai durabil de gestionare a deșeurilor, îmbunătățind calitatea mediului în beneficiul a peste 500 000 de locuitori.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Comisarul pentru coeziune și reforme, Elisa Ferreira, a declarat: Această investiție în cadrul politicii de coeziune va contribui la îmbunătățirea sănătății și a calității vieții persoanelor care locuiesc în județul Galați. Va îmbunătăți și mediul prin reciclarea materialelor altfel irosite și va stimula dezvoltarea biodiversității locale și a activităților economice.

Conform acestui proiect, întreaga populație din județ va avea acces la serviciul de salubrizare până la sfârșitul anului 2021, aspect deosebit de benefic pentru persoanele din zonele rurale, din rândul cărora doar 45 % au, în prezent, acces la astfel de servicii. Infrastructura nou-creată va spori reutilizarea și reciclarea deșeurilor de hârtie, metal, plastic, sticlă și lemn și va reduce cantitatea de deșeuri care vor ajunge la gropile de gunoi.

De asemenea, astfel, deșeurile menajere periculoase și deșeurile voluminoase vor putea fi tratate corespunzător. Investiția va genera aproximativ 300 de locuri de muncă noi în perioada de construcție și aproximativ 380 pe parcursul fazei operaționale. Mai multe informații despre investițiile finanțate de UE în România sunt disponibile pe platforma de date deschise.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
reprezentanța comisiei europene în românia

# data[].attributes.attachment_link.title
Politica de coeziune a UE: peste 77 de milioane de euro pentru un sistem mai eficient și mai durabil de gestionare a deșeurilor în România - România - European Commission

# data[].attributes.attachment_link.description
Comisarul pentru coeziune și reforme, Elisa Ferreira, a declarat: Această investiție în cadrul politicii de coeziune va contribui la îmbunătățirea sănătății și a calității vieții persoanelor care locuiesc în județul Galați. Va îmbunătăți și mediul prin reciclarea materialelor altfel irosite și va stimula dezvoltarea biodiversității locale și a activităților economice.

# data[].attributes.headline
Conferința privind viitorul Europei: Dialogul cu cetățenii pentru construirea unei Europe mai reziliente

# data[].attributes.subject
Conferința privind viitorul Europei: Dialogul cu cetățenii pentru construirea unei Europe mai reziliente

# data[].attributes.body
Miercuri, 10 martie, președintele Parlamentului European, David Sassoli, prim-ministrul Portugaliei, António Costa, în numele Președinției Consiliului, și președinta Comisiei, Ursula von der Leyen, au semnat Declarația comună referitoare la Conferința privind viitorul Europei. Aceasta pregătește terenul pentru lansarea unei serii de dezbateri și discuții care le vor permite cetățenilor din toate colțurile Europei să își împărtășească ideile pentru a contribui la conturarea viitorului Europei.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
reprezentanța comisiei europene în românia

# data[].attributes.attachment_link.title
Conferința privind viitorul Europei: Dialogul cu cetățenii pentru construirea unei Europe mai reziliente - România - European Commission

# data[].attributes.attachment_link.description
Conferința privind viitorul Europei: Dialogul cu cetățenii pentru construirea unei Europe mai reziliente

# data[].attributes.headline
"Comisia lansează Consiliul European pentru Inovare cu scopul de a contribui la transformarea ideilor științifice în inovații revoluționare"

# data[].attributes.subject
"Comisia lansează Consiliul European pentru Inovare cu scopul de a contribui la transformarea ideilor științifice în inovații revoluționare"

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
reprezentanța comisiei europene în românia

# data[].attributes.attachment_link.title
Comisia lansează Consiliul European pentru Inovare cu scopul de a contribui la transformarea ideilor științifice în inovații revoluționare - România - European Commission

# data[].attributes.attachment_link.description
Comisia lansează Consiliul European pentru Inovare cu scopul de a contribui la transformarea ideilor științifice în inovații revoluționare

# data[].attributes.headline
CESE lansează ediția 2021 a Premiului societății civile, având ca temă politicile climatice

# data[].attributes.subject
CESE lansează ediția 2021 a Premiului societății civile, având ca temă politicile climatice

# data[].attributes.body
Comitetul Economic și Social European (CESE) a lansat apelul la candidaturi pentru Premiul pentru societatea civilă 2021. Alegând politicile climatice ca temă a premiului său, CESE va selecta câștigătorii dintre inițiativele creative și inovatoare care vizează promovarea unei tranziții echitabile către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon și rezilientă la schimbările climatice.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
reprezentanța comisiei europene în românia

# data[].attributes.attachment_link.title
CESE lansează ediția 2021 a Premiului societății civile, având ca temă politicile climatice - România - European Commission

# data[].attributes.attachment_link.description
CESE lansează ediția 2021 a Premiului societății civile, având ca temă politicile climatice

# data[].attributes.headline
Voluntariatul în rândul tinerilor: Comisia solicită opinia publicului cu privire la mobilitatea tinerilor voluntari

# data[].attributes.subject
Voluntariatul în rândul tinerilor: Comisia solicită opinia publicului cu privire la mobilitatea tinerilor voluntari

# data[].attributes.body
Comisia lansează o consultare publică privind mobilitatea tinerilor voluntari în întreaga UE. Prin consultarea care va dura 12 săptămâni, se vor colecta opiniile cetățenilor și se vor identifica noi provocări și oportunități în domeniul voluntariatului în rândul tinerilor.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mariya Gabriel, comisarul european pentru inovare, cercetare, cultură, educație și tineret, a declarat: „Solidaritatea este o valoare esențială a Uniunii. În fiecare an, mii de tineri voluntari o pun în practică prin activități transfrontaliere care le conferă noi competențe, construind în același timp o Europă favorabilă incluziunii. Avem datoria de a le asigura tinerilor noștri un cadru european de politici într-o formă optimă, care să îmbunătățească și mai mult calitatea activităților lor de voluntariat și să elimine obstacolele rămase în calea mobilității transfrontaliere. Iată scopul acestei noi inițiative, care, în același timp, sprijină reziliența și redresarea societăților noastre europene."

Consultarea va contribui la revizuirea Recomandării Consiliului din 2008 privind mobilitatea tinerilor voluntari, pentru a o adapta la o societate în continuă evoluție. Această inițiativă le va permite tinerilor din Europa să profite pe deplin de oportunitățile oferite de noul Corp european de solidaritate și să participe la condiții optime la activitățile transfrontaliere de solidaritate organizate de autoritățile naționale sau de organisme private.

Se vor lua în considerare provocările în materie de sănătate, cum ar fi pandemia de COVID-19, precum și digitalizarea, incluziunea socială, solidaritatea între generații și schimbările climatice. Consultarea se va baza pe propunerile concrete ale unui grup de experți, precum și pe un studiu privind înlăturarea obstacolelor din calea activităților transfrontaliere de solidaritate.

Atât grupul de experți, cât și studiul furnizează dovezi preliminare și informații cu privire la obstacolele, provocările, nevoile și oportunitățile din peisajul solidarității transfrontaliere. Consultarea publică și informații suplimentare sunt disponibile online.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
reprezentanța comisiei europene în românia

# data[].attributes.attachment_link.title
Voluntariatul în rândul tinerilor: Comisia solicită opinia publicului cu privire la mobilitatea tinerilor voluntari - România - European Commission

# data[].attributes.attachment_link.description
Mariya Gabriel, comisarul european pentru inovare, cercetare, cultură, educație și tineret, a declarat: „Solidaritatea este o valoare esențială a Uniunii. În fiecare an, mii de tineri voluntari o pun în practică prin activități transfrontaliere care le conferă noi competențe, construind în același timp o Europă favorabilă incluziunii.

# data[].attributes.headline
"Comisia salută acordul provizoriu de astăzi, 21 aprilie, dintre colegiuitori cu privire la Legea europeană a climei. Legea europeană a climei, unul dintre elementele-cheie ale Pactului verde european, consacră angajamentul UE de a atinge neutralitatea climatică până în 2050 și obiectivul intermediar de reducere a emisiilor nete de gaze cu efect de seră cu cel puțin 55 % până în 2030, comparativ cu nivelurile din 1990. Acest acord privind Legea europeană a climei este o etapă esențială pentru Comisia von der Leyen, îndeplinind unul dintre angajamentele anunțate în Orientările politice ale președintei din iulie 2019."

# data[].attributes.subject
"Comisia salută acordul provizoriu de astăzi, 21 aprilie, dintre colegiuitori cu privire la Legea europeană a climei. Legea europeană a climei, unul dintre elementele-cheie ale Pactului verde european, consacră angajamentul UE de a atinge neutralitatea climatică până în 2050 și obiectivul intermediar de reducere a emisiilor nete de gaze cu efect de seră cu cel puțin 55 % până în 2030, comparativ cu nivelurile din 1990. Acest acord privind Legea europeană a climei este o etapă esențială pentru Comisia von der Leyen, îndeplinind unul dintre angajamentele anunțate în Orientările politice ale președintei din iulie 2019."

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Președinta Ursula von der Leyen a declarat: „Sunt încântată că am ajuns la un acord cu privire la acest element central al Pactului verde european. Angajamentul nostru politic de a deveni primul continent neutru din punct de vedere climatic până în 2050 a devenit acum și un angajament juridic. Legea climei plasează UE pe o traiectorie verde pentru generația viitoare. Este angajamentul nostru imperios față de copiii și nepoții noștri."

Vicepreședintele executiv pentru Pactul verde european, Frans Timmermans, a adăugat: „Acesta este un moment istoric pentru UE. Am ajuns la un acord ambițios pentru a înscrie obiectivul nostru de neutralitate climatică într-o legislație cu caracter obligatoriu, care va orienta politicile noastre pentru următorii 30 de ani. Legea climei va modela redresarea verde a UE și va asigura o tranziție verde echitabilă din punct de vedere social. Acordul de astăzi consolidează, de asemenea, poziția noastră de lider în combaterea crizei climatice. Atunci când liderii mondiali se vor reuni cu ocazia Zilei Pământului, UE va prezenta aceste vești îmbucurătoare, care sperăm să fie o sursă de inspirație pentru partenerii noștri internaționali. Este o zi de bun augur pentru concetățenii noștri și pentru planeta noastră."

Pe lângă obiectivul de atingere a neutralității climatice până în 2050, acordul de astăzi consolidează cadrul european pentru acțiunile în domeniul climei prin introducerea următoarelor elemente:

Comisia și-a prezentat propunerea de Lege europeană a climei la 4 martie 2020. După aprobarea oficială a acordului provizoriu de astăzi de către Parlament și Consiliu, Legea europeană a climei va fi publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii și va intra în vigoare.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
reprezentanța comisiei europene în românia

# data[].attributes.attachment_link.title
Comisia salută acordul provizoriu privind Legea europeană a climei - România - European Commission

# data[].attributes.attachment_link.description
Președinta Ursula von der Leyen a declarat: „Sunt încântată că am ajuns la un acord cu privire la acest element central al Pactului verde european. Angajamentul nostru politic de a deveni primul continent neutru din punct de vedere climatic până în 2050 a devenit acum și un angajament juridic.

# data[].attributes.headline
„Planul european de luptă împotriva cancerului: crearea unei Rețele UE de centre naționale de oncologie pentru servicii integrateAstăzi, 13 decembrie, Comisia Europeană lansează oficial Rețeaua UE de centre naționale de oncologie pentru servicii integrate, una dintre acțiunile emblematice ale Planului european de luptă împotriva cancerului.”

# data[].attributes.subject
„Planul european de luptă împotriva cancerului: crearea unei Rețele UE de centre naționale de oncologie pentru servicii integrateAstăzi, 13 decembrie, Comisia Europeană lansează oficial Rețeaua UE de centre naționale de oncologie pentru servicii integrate, una dintre acțiunile emblematice ale Planului european de luptă împotriva cancerului.”

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Această nouă rețea a UE se înscrie în planul UE de combatere a cancerului, va fi instituită până în 2025 și își propune să asigure faptul că 90 % dintre pacienții eligibili au acces la astfel de centre până în 2030.

Anunțând lansarea și etapele următoare în ceea ce privește rețeaua UE, comisarul pentru sănătate și siguranță alimentară, Stella Kyriakides, a declarat: „ Prin Planul european de luptă împotriva cancerului, ne-am angajat să îmbunătățim accesul pacienților din întreaga UE la metode de diagnosticare de înaltă calitate, la tratamente inovatoare și la asistență personalizată. Rețeaua UE de centre naționale de oncologie pentru servicii integrate face parte din angajamentul nostru de a reduce inegalitățile dintre statele membre, contribuind la stimularea colaborării în întreaga UE. Începem să obținem rezultate, iar obiectivul nostru este ca rețeaua UE să fie instituită până în 2025 și să asigure faptul că 90 % dintre pacienții eligibili au acces la astfel de centre până în 2030."

Reunind centrele și rețelele naționale de oncologie pentru servicii integrate din întreaga Uniune, această rețea a UE va îmbunătăți accesul la diagnostice și tratamente de calitate, sprijinind, în același timp, acțiunile de îmbunătățire a formării, a cercetării și a studiilor clinice în întreaga UE.

# data[].attributes.attachment_link.title
Planul european de luptă împotriva cancerului: crearea unei Rețele UE de centre naționale de oncologie pentru servicii integrate

# data[].attributes.attachment_link.description
Această nouă rețea a UE se înscrie în planul UE de combatere a cancerului, va fi instituită până în 2025 și își propune să asigure faptul că 90 % dintre pacienții eligibili au acces la astfel de centre până în 2030.

# data[].attributes.headline
„Europa creativă: Comisia lansează o primă serie de cereri de propuneri pentru sprijinirea sectorului audiovizual.”

# data[].attributes.subject
„Europa creativă: Comisia lansează o primă serie de cereri de propuneri pentru sprijinirea sectorului audiovizual.”

# data[].attributes.body
https://romania.representation.ec.europa.eu/news/europa-creativa-comisia-lanseaza-o-prima-serie-de-cereri-de-propuneri-pentru-sprijinirea-sectorului-2022-02-03_ro

# data[].attributes.attachment_link.title
Europa creativă: Comisia lansează o primă serie de cereri de propuneri pentru sprijinirea sectorului audiovizual

# data[].attributes.attachment_link.description
Comisia a publicat primele trei cereri de propuneri din cadrul componentei MEDIA pentru 2022 a programului „Europa creativă”, un program care dispune în acest an de o finanțare totală în valoare de 226 de milioane EUR.

# data[].attributes.headline
22 Ianuarie 2021: Dezbatere alături de Școala Gimnazială nr. 29 cu teme despre dezinformare, manipulare, fake news, în vremuri în care ne dorim să învățăm să avem încredere și să ne  simțim în siguranță. 

# data[].attributes.subject
22 Ianuarie 2021: Dezbatere alături de Școala Gimnazială nr. 29 cu teme despre dezinformare, manipulare, fake news, în vremuri în care ne dorim să învățăm să avem încredere și să ne  simțim în siguranță. 

# data[].attributes.headline
24 Ianuarie 2021: Alexandru Ioan Cuza este domnitorul unirii și totodată, este cel care a construit primele trepte ale României moderne. Astăzi  Ambasadoarele noastre Cristiana și Cristina au dezbătut reformele unui domnitor demn de galeria patrimoniului național și universal. Am analizat, am argumentat și am dezbătut în acord cu principiile europene despre începuturile timide ale României moderne, sinonimă cu un nume: Alexandru Ioan Cuza. O lecție despre patriotism, mândrie și spirit european cu elevii frumoși și entuziaști ai clasei a X-a F. 

# data[].attributes.subject
24 Ianuarie 2021: Alexandru Ioan Cuza este domnitorul unirii și totodată, este cel care a construit primele trepte ale României moderne. Astăzi  Ambasadoarele noastre Cristiana și Cristina au dezbătut reformele unui domnitor demn de galeria patrimoniului național și universal. Am analizat, am argumentat și am dezbătut în acord cu principiile europene despre începuturile timide ale României moderne, sinonimă cu un nume: Alexandru Ioan Cuza. O lecție despre patriotism, mândrie și spirit european cu elevii frumoși și entuziaști ai clasei a X-a F. 

# data[].attributes.headline
27 Ianuarie 2021: Pregătim astăzi, ambasadorii de mâine! O lecție despre Europa și valorile ei susținută de Ambasadoarele noastre Cristiana și Diana la clasa a IX-a B. 

# data[].attributes.subject
27 Ianuarie 2021: Pregătim astăzi, ambasadorii de mâine! O lecție despre Europa și valorile ei susținută de Ambasadoarele noastre Cristiana și Diana la clasa a IX-a B. 

# data[].attributes.headline
 O dezbatere cu ambasadorii EPAS ai Colegiului Național " Alexandru Ioan Cuza " alături de Școala Gimnazială nr. 29 cu ocazia zilei de  27 Ianuarie, Ziua Internațională de Comemorare a Holocaustului, un eveniment sumbru al istoriei din care se poate învăța una dintre cele mai crude lecții.

# data[].attributes.subject
 O dezbatere cu ambasadorii EPAS ai Colegiului Național " Alexandru Ioan Cuza " alături de Școala Gimnazială nr. 29 cu ocazia zilei de  27 Ianuarie, Ziua Internațională de Comemorare a Holocaustului, un eveniment sumbru al istoriei din care se poate învăța una dintre cele mai crude lecții.

# data[].attributes.headline
28 ianuarie 2021: Două lecții despre toleranță, acceptare și efectele lipsei de toleranță, susținute de Ambasadoarele noastre Cristiana, Cristina, Ana și Nicky la clasele a VI-a A si a VII-a A.  Pentru că victimele Holocaustului nu pot fi uitate, iar aceasta parte a Istoriei nu are voie  să se repete.

# data[].attributes.subject
28 ianuarie 2021: Două lecții despre toleranță, acceptare și efectele lipsei de toleranță, susținute de Ambasadoarele noastre Cristiana, Cristina, Ana și Nicky la clasele a VI-a A si a VII-a A.  Pentru că victimele Holocaustului nu pot fi uitate, iar aceasta parte a Istoriei nu are voie  să se repete.

# data[].attributes.headline
1 Februarie 2021: Ambasadorii noștri spun "Stop" violenței în școli alături de Ambasadori ai Colegiului Național Pedagogic "Mircea Scarlat" Alexandria și ai Liceului Teoretic "Mircea Eliade" Intorsura Buzăului.

# data[].attributes.subject
1 Februarie 2021: Ambasadorii noștri spun "Stop" violenței în școli alături de Ambasadori ai Colegiului Național Pedagogic "Mircea Scarlat" Alexandria și ai Liceului Teoretic "Mircea Eliade" Intorsura Buzăului.

# data[].attributes.body
https://fb.watch/b135x2eFyq/

# data[].attributes.headline
4 Februarie 2021: Ambasadorii noștri au fost astăzi alături de Biroul Parlamentului European în Romania,  la Webinarul cu tema "Planul de redresare al UE- tranziția digitală și creșterea competitivității economice". Au adresat întrebări, au tras concluzii și le-au discutat cu colegii de echipa.

# data[].attributes.subject
4 Februarie 2021: Ambasadorii noștri au fost astăzi alături de Biroul Parlamentului European în Romania,  la Webinarul cu tema "Planul de redresare al UE- tranziția digitală și creșterea competitivității economice". Au adresat întrebări, au tras concluzii și le-au discutat cu colegii de echipa.

# data[].attributes.headline
20 Februarie 2021: Consiliul Elevilor și Echipa EPAS al Colegiului Național „Alexandru Ioan Cuza” Galați  și-au propus să ne amintească semnificația unor zile importante pentru noi toți. Pentru că este important să știm, să învățăm, să devenim mai buni cu ocazia zilei de 20 februarie, Ziua Mondială a Justiției Sociale!

# data[].attributes.subject
20 Februarie 2021: Consiliul Elevilor și Echipa EPAS al Colegiului Național „Alexandru Ioan Cuza” Galați  și-au propus să ne amintească semnificația unor zile importante pentru noi toți. Pentru că este important să știm, să învățăm, să devenim mai buni cu ocazia zilei de 20 februarie, Ziua Mondială a Justiției Sociale!

# data[].attributes.headline
3 Mai 2021: Într-o perioadă în care nu știm ce și în cine să mai credem, Ambasadorii noștri au vorbit despre UE și importanța presei, iar informațiile adunate au luat forma unor postere prin care am sarbătorit ”Ziua Internațională a libertății presei”

# data[].attributes.subject
3 Mai 2021: Într-o perioadă în care nu știm ce și în cine să mai credem, Ambasadorii noștri au vorbit despre UE și importanța presei, iar informațiile adunate au luat forma unor postere prin care am sarbătorit ”Ziua Internațională a libertății presei”

# data[].attributes.headline
7 Mai 2021: De  "Ziua Europei" Ambasadorii noștri si-au dorit să marcheze  această zi prin speranță, bucurie și empatie. 

# data[].attributes.subject
7 Mai 2021: De  "Ziua Europei" Ambasadorii noștri si-au dorit să marcheze  această zi prin speranță, bucurie și empatie. 

# data[].attributes.headline
8 Mai 2021: Deschidem seria activităților dedicate Zilei Europei cu o dezbatere în care Ambasadorii noștri,  alături de colegii și prietenii noștri de la Liceul Teoretic ”Emil Racoviță”, dar și alți membri ai Clubului Cuza Debate au discutat despre importanța Parlamentului European.

# data[].attributes.subject
8 Mai 2021: Deschidem seria activităților dedicate Zilei Europei cu o dezbatere în care Ambasadorii noștri,  alături de colegii și prietenii noștri de la Liceul Teoretic ”Emil Racoviță”, dar și alți membri ai Clubului Cuza Debate au discutat despre importanța Parlamentului European.

# data[].attributes.headline
10 Mai 2021: Un număr neașteptat de mare de mesaje pentru Europa, de ziua ei, au primit Ambasadorii noștri de la elevi din școală, dar și din alte școli, inclusiv din străinătate. Și pentru că toate sunt minunate vrem să le arătăm tuturor! Un mesaj de speranță adresat umanității de Ambasadorii noștri și colegii lor din alte școli! Un mesaj al copiilor care îndrăznesc să spere, care înțeleg că vocea lor contează și că viitorul le aparține!

# data[].attributes.subject
10 Mai 2021: Un număr neașteptat de mare de mesaje pentru Europa, de ziua ei, au primit Ambasadorii noștri de la elevi din școală, dar și din alte școli, inclusiv din străinătate. Și pentru că toate sunt minunate vrem să le arătăm tuturor! Un mesaj de speranță adresat umanității de Ambasadorii noștri și colegii lor din alte școli! Un mesaj al copiilor care îndrăznesc să spere, care înțeleg că vocea lor contează și că viitorul le aparține!

# data[].attributes.body
https://online.fliphtml5.com/wtffc/ymgl/

# data[].attributes.attachment_link.title
Diferiti dar nu indiferenti- nr 7- final

# data[].attributes.attachment_link.description
Diferiti dar nu indiferenti- nr 7- final

# data[].attributes.headline
11 Mai 2021: Când învățarea formală e împletită cu învățarea nonformală, experiențele de învățare devin importante pentru că ele facilitează învățarea dincolo de cadrul îngust al teoriei. Astăzi, Ambasadorii Colegiului Național "Alexandru Ioan Cuza", au avut prilejul să se întâlnească cu dl. europarlamentar Victor Negrescu. Într-un timp devenit prea scurt pentru întrebările noastre, am discutat despre Parlamentul European cu interesul și responsabilitatea unei generații implicate în cetățenie activă. De aici, de dincolo de ecrane am privit cu speranță la Ambasadorii noștri, deveniți voce pentru noi toți. 

# data[].attributes.subject
11 Mai 2021: Când învățarea formală e împletită cu învățarea nonformală, experiențele de învățare devin importante pentru că ele facilitează învățarea dincolo de cadrul îngust al teoriei. Astăzi, Ambasadorii Colegiului Național "Alexandru Ioan Cuza", au avut prilejul să se întâlnească cu dl. europarlamentar Victor Negrescu. Într-un timp devenit prea scurt pentru întrebările noastre, am discutat despre Parlamentul European cu interesul și responsabilitatea unei generații implicate în cetățenie activă. De aici, de dincolo de ecrane am privit cu speranță la Ambasadorii noștri, deveniți voce pentru noi toți. 

# data[].attributes.headline
17 Mai 2021: Mare dezbatere în mini Parlamentul EPAS CNAIC. Probleme de importanță majoră pentru societatea europeană au fost dezbătute de Ambasadorii noștri. Mai mult decât atât, s-au făcut propuneri pentru soluționarea problemelor și s-au supus votului public propunerile legislative. 

# data[].attributes.subject
17 Mai 2021: Mare dezbatere în mini Parlamentul EPAS CNAIC. Probleme de importanță majoră pentru societatea europeană au fost dezbătute de Ambasadorii noștri. Mai mult decât atât, s-au făcut propuneri pentru soluționarea problemelor și s-au supus votului public propunerile legislative. 