# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Forskere fra Institut for Folkesundhedsvidenskab ved Københavns Universitet undersøger, hvordan coronakrisen opleves og håndteres i Danmark. I denne uge rapporteres resultater omkring ensomhed i forskellige aldersgrupper. I samarbejde med Epinion har vi bedt ca. 100 personer mellem 16 og 79 år at besvare et spørgeskema hver tredje dag fra 20. marts frem til d. 16 april og herefter hver uge indtil slutningen af maj 2020. Nedenstående resultater er baseret på svar fra 1.545 personer.

UCLA Loneliness Scale er et anvendt og anerkendte instrument til at estimere forekomsten af ensomhed; i denne undersøgelse har vi benyttet en forkortet valideret version af UCLA, betegnet T-ILS. Deltagerne blev spurgt om, hvor ofte de oplevede at føle sig ensomme (dvs., savnede selskab, følte sig udenfor, og følte sig isoleret). I overensstemmelse med tidligere undersøgelser, blev personer, der scorer højt (≥ 4) på T-ILS-skalaen (0-6 point) defineret som ensomme.
Figur 1. Ensomhed målt i fire aldersgrupper
Figuren viser et generelt højt niveau af ensomhed i alle aldersgrupper. Hvis man sammenligner med de seneste data i Danmark for ensomhed (fra Sundhedsprofilen 2017), hvor ensomhed er estimeret i fire af de fem danske Regioner med T-ILS skalaen, så er andelen der føler sig ensomme i hver aldersgruppe højere under den nuværende krise sammenlignet med tallene fra 2017.

Blandt de 65-79 årige rapporterede ca. 9% at de føler sig ensomme under coronakrisen. Hvis man sammenligner med tal fra Sundhedsprofilen, så var det kun 4-5% af de 65-79-årige, der følte sig ensomme før krisen.

I gruppen med de 45-64 årige, som svarede på vores spørgeskema, gav omkring 10% udtryk for, at de føler sig ensomme under coronakrisen. Dette tal lå på 6-9% før krisen.

Blandt de 30-44 årige føler ca. 15 % sig ensomme under krisen. Det er en større andel end før krisen, hvor tallet lød på 8-10%.

Det mest markante resultat er den meget høje forekomst af ensomhed blandt den yngste aldersgruppe (16-29 år), hvor næsten hver fjerde (22%) føler sig ensomme under coronakrisen. Dette er en stigning ift. før krisen, hvor 10-14% af de unge følte sig ensomme i Sundhedsprofilen fra 2017.

Adgang til sociale fællesskaber er afgørende for de unges udvikling. Disse fællesskaber er for mange blevet betydeligt begrænsede under corona-relateret nedlukning af samfundet. Samtidig er ungdomsårene dér, hvor mange flytter fra deres familie og etablerer sig selv selvstændige, og en stor andel af de unge bor alene. De unge udgør således en særlig sårbar gruppe i forhold til ensomhed under krisen. For en grundigere gennemgang af ensomhed blandt unge (før krisen), henviser vi til MaryFondens rapport fra 2019.

Projektet har indgået partnerskab med dagbladet Politiken, som løbende vil bringe en række artikler sammen med vores forskningsresultater. Du kan læse den tredje artikel i serien på politiken.dk

# data[].attributes.attachment_link.title
De unge føler sig ensomme under coronakrisen

# data[].attributes.attachment_link.description
Forskere fra Institut for Folkesundhedsvidenskab ved Københavns Universitet undersøger, hvordan coronakrisen opleves og håndteres i Danmark. I denne uge rapporteres resultater omkring ensomhed i forskellige aldersgrupper. I samarbejde med Epinion har vi bedt ca. 100 personer mellem 16 og 79 år at besvare et spørgeskema hver tredje dag fra 20.

# data[].attributes.body
Jeg forstår ikke hvorfor vi skal leve i en verden fuld a triste og onde meninger, jeg syntes vi burde lave en selvmords pagt

# data[].attributes.body
husk at vaske hænder.

# data[].attributes.headline
det er synd for alle børnene, der mister alle deres venner. 

# data[].attributes.subject
det er synd for alle børnene, der mister alle deres venner. 

# data[].attributes.body
Jeg forstår ikke helt hvorfor børn ikke smitter så meget.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Af Eva Secher Mathiasen, formand for Dansk Psykolog Forening
Vi bliver alle berørte af coronakrisen, men der er nogle, der betaler en særlig høj pris. Det er de udsatte børn og unge, som har været eller fortsat er hjemme i alt for lang tid.

Vi skal gøre alt, hvad vi kan for at beskytte udsatte børn og unge mod at få varige mén som følge af coronakrisen. For vi skal ikke kun forebygge den fysiske sygdom corona. Vi skal også opspore og forebygge de meget alvorlige psykiske følgevirkninger, som krisen har på de udsatte børn, og give dem de bedst mulige forudsætninger for at komme videre med et liv med plads til trivsel og udvikling. Vi ved, at det har betydning for resten af deres liv.

På trods af de gode indsatser fra kommunerne og de udmærkede politiske tiltag med børnepakker, der skal støtte organisationers arbejde med udsatte familier, er der desværre mange udsatte børn og unge, som vil være mærkede efter krisen, og endnu flere, som vi slet ikke kender til, og som derfor ikke modtager en særlig støtte.

Hvert år er 33.000 børn vidne til vold i hjemmet. Mere end 120.000 børn vokser op i familier med alkoholproblemer, og 310.000 børn og unge vokser op med forældre med psykiske lidelser. Vi ved, at alle disse problematikker kan blive forstærket under kriser.

Vi ved også fra undersøgelser fra bl.a. Børnerådet, at 2/3 af de børn, der er udsat for vold, ikke siger det til nogen. Det samme gør sig gældende for familier med alkoholproblemer. Vi opererer altså med store mørketal.

At være udsat barn eller ung har fået en helt ny betydning under coronakrisen og lock-down. Det vanlige frirum og støtte fra pædagoger, lærere og andre vigtige voksne mangler. De har ikke kunnet få adgang til de psykologer, der undersøger og behandler, eller de socialrådgivere, der afgør, hvilken hjælp barnet eller familien skal have. Børnene har været mere eller mindre isolerede med sårbare forældre, hvis omsorgsevner har været yderligere svækket, når de oplever et ekstra pres på en i forvejen uoverskuelig hverdag. Det betyder, at børnene har været ekstra udsatte for ikke at blive set og passet på og for at leve i bekymring for eller med psykisk eller fysisk vold.

Krisecentrene beretter om en stigning i behov for nødpladser på krisecentre under coronakrisen, hvilket har fået regeringen og støttepartierne til at sikre flere nødpladser. Interpol beretter samtidig om en (international) stigning i rapporteringer om vold i hjemmet som følge af karantæne og lock-down-tiltag.

Samtidig er der indikationer på, at det samlede antal henvendelser om vold til politi, krisecentre og hotlines er faldet i samme periode, hvilket måske kan hænge sammen med, at det er sværere for dem, der er udsat for overgreb, at række ud, når de er isolerede i hjemmet. Det er bekymrende.

Der ses også et stort fald i underretninger på omkring 42 procent sammenlignet med samme periode sidste år ifølge en undersøgelse af DR Nyheder. Det vidner om, at isoleringen og faren for ikke at blive set er et reelt problem. For vi ved, at risikoen for mistrivsel og vold stiger, når udsatte familier bliver isolerede og ekstra pressede.

Derfor er det afgørende, at vi giver de udsatte børn og unge en helt særlig opmærksomhed både nu og i coronakrisens videre forløb.

# data[].attributes.attachment_link.title
Coronakrisen rammer de udsatte børn og unge ekstra hårdt

# data[].attributes.attachment_link.description
Af Eva Secher Mathiasen, formand for Dansk Psykolog Forening Vi bliver alle berørte af coronakrisen, men der er nogle, der betaler en særlig høj pris. Det er de udsatte børn og unge, som har været eller fortsat er hjemme i alt for lang tid.

# data[].attributes.body
23

# data[].attributes.headline
Jeg undrer mig over hvorfor børn ikke smitter så meget videre.

# data[].attributes.subject
Jeg undrer mig over hvorfor børn ikke smitter så meget videre.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skoler og dagtilbud vil, når de åbner igen, have været lukket i næsten 1 måned. Det er lang tid, og det er særligt lang tid for børn, når deres vante hverdag bliver brudt. Det er godt for børns trivsel, udvikling, læring og mentale sundhed at komme tilbage i skole og dagtilbud.

Når Sundhedsstyrelsen vurderer, at det er forsvarligt at åbne for disse tilbud, skyldes det bl.a. den overordnede udvikling i den hjemlige epidemi, som ser ud til at få et mere langvarigt og knap så voldsomt forløb. Samtidig peger viden fra udlandet, herunder Island på, at der ikke ses så mange smittede hos børn, og børn der får COVID-19 får ofte ganske milde forløb, og de smitter sandsynligvis heller ikke så meget.

Når man genåbner dele af samfundet, så vil der også være en større risiko for smittespredning, og der vil formentlig også komme en stigning i smitten. For at imødegå dette, har Sundhedsstyrelsen udarbejdet retningslinjer, som stiller nogle meget skærpede krav til skoler og dagtilbud. Det gælder i forhold til rengøring, hygiejne, organisering af undervisningen mv, ligesom der stilles krav om, at børn og voksne, der har symptomer på COVID-19 ikke skal møde, eller hurtigst muligt skal gå hjem, for at mindske den potentielle smitterisiko mest muligt.

Der har også været usikkerhed om voksne og børn, som tilhører en risikogruppe, skal møde i skole eller i dagtilbud, og hvornår man skal søge læge. Det gælder også det udsendte brev til forældre til børn, der starter i skolen. Usikkerheden er blandt andet kommet af, at der har været forskellige udmeldinger fra forskellige myndigheder. Det er selvfølgelig forvirrende og uheldigt.

I den vejledning, vi har lavet, beskriver vi, hvem der overordnet tilhører en risikogruppe. Når man er i en risikogruppe, så skal man være ekstra opmærksom på at holde afstand og på håndhygiejne, men det betyder ikke, at man ikke kan gå på arbejde, hvis man fx har diabetes. Beskrivelsen af risikogrupper er altså generel. Der kan være nogle få i risikogrupperne, som ikke bør gå på arbejde eller i skole/dagtilbud.

Det vil altid være en konkret individuel vurdering, om et barn/en elev i en given situation skal blive hjemme. Børnelægerne i Dansk Pædiatrisk Selskab har lavet en fin beskrivelse, som vi linker til herunder. Den forklarer, hvilke børn, der er i risikogruppe. Disse børn vil i udgangspunktet alle være i et specialiseret forløb på en børneafdeling, og det vil i de tilfælde være børnelægen, der skal vurdere, om der skal træffes særlige foranstaltninger. De børn, der allerede inden skoler og dagtilbud lukkede var hjemme på grund af sundhedsforhold, skal heller ikke møde i skole og dagtilbud, når de åbner igen. Børnelægerne beskriver også, at børn, som er i behandling for en række sygdomme, heller ikke skal møde i skole eller dagtilbud.

Hvis man er utryg ved at sende sit barn i dagtilbud eller skole, kan man tage en snak med barnets læge (børnelægen for de børn, der har et forløb på en børneafdeling), hvis man er i tvivl om ens barn tilhører en risikogruppe, som ikke skal gå i skole, fx hvis barnet er i et behandlingsforløb, hvor det anbefales at blive hjemme fra skole.

Man kan også tage en snak med ledelsen på skolen. Ledelsen kan fx vurdere, om det vil være muligt at tage særlige hensyn, hvis det skulle være nødvendigt. Børn, der bor i husstand med en person, der er i en risikogruppe, kan som udgangspunkt godt komme i daginstitution og skole. Særlige forhold som fx igangværende kemoterapibehandling, kan betyde, at der skal tages særlige hensyn. Det vil afhænge af en konkret individuel vurdering, som bør træffes i samarbejde med egen læge og lederen i dagtilbud eller skole. Der gælder samme vilkår for dagplejen som for de øvrige dagtilbud.

Hvis der i husstanden er patienter i risikogruppe, for eksempel gravide eller immundefekte, så vil det ikke forhindre, at barnet skal i skole. Men der skal naturligvis altid være særlig fokus på hygiejnen i disse hjem.

I forhold til voksne i risikogruppen, vil Sundhedsstyrelsen tage kontakt til de lægefaglige selskaber og patientforeninger, for at udarbejde en tilsvarende beskrivelse. Vurderingen er, at det vil være ganske få i risikogruppen, som vil blive anbefalet ikke at møde på arbejde. For eksempel vil en velbehandlet diabetes ikke være en hindring for at udføre sit arbejde i en skole eller et dagtilbud, ligesom pårørende til personer i risikogruppen ikke skal sygemeldes eller have særlige hensyn. Personer i risikogruppen, hvor sygdommen er velbehandlet, skal som udgangspunkt heller ikke sygemeldes eller have særlige hensyn. De konkrete forhold på arbejdspladsen, herunder muligheden for at opretholde god håndhygiejne og afstand til andre, skal vurderes i dialog mellem personen i risikogruppen og lederen i dagtilbuddet eller skolen.
Vejledning om åbning af skoler Vejledning om åbning af dagtilbud
Børnelægernes beskrivelse af børn i risikogrupper (opdateret dokument 20. april)

# data[].attributes.attachment_link.title
Er det forsvarligt at skoler og dagtilbud åbner?

# data[].attributes.attachment_link.description
Der har de seneste dage været en del usikkerhed især blandt forældre om retningslinjerne for genåbning af skoler og dagtilbud. Både i forhold til, om det er sikkert at lade børnene starte i skole og daginstitution, og hvad retningslinjerne er for børn og voksne, som er i risikogruppen.

# data[].attributes.headline
Jeg undrer mig over hvorfor det er at ...

# data[].attributes.subject
Jeg undrer mig over hvorfor det er at ...

# data[].attributes.headline
jeg undre mig over at forældre ikke gør noget. 

# data[].attributes.subject
jeg undre mig over at forældre ikke gør noget. 

# data[].attributes.body
Yngre skolebørn har haft svært ved at komme ud og de har savnet deres venner, og nogen har heller ikke kunne få hjælp fra deres forældre.

Man kan

# data[].attributes.body
puños salsa de cebolla

# data[].attributes.body
fewffewffewffewffewffewffewffewffewffewffewffewffewffewffewffewffewffewffewffewffewffewffewffewf

# data[].attributes.body
David is dumb
-David 2020

# data[].attributes.body
Skriv noget...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skoler og dagtilbud vil, når de åbner igen, have været lukket i næsten 1 måned. Det er lang tid, og det er særligt lang tid for børn, når deres vante hverdag bliver brudt. Det er godt for børns trivsel, udvikling, læring og mentale sundhed at komme tilbage i skole og dagtilbud.

Når Sundhedsstyrelsen vurderer, at det er forsvarligt at åbne for disse tilbud, skyldes det bl.a. den overordnede udvikling i den hjemlige epidemi, som ser ud til at få et mere langvarigt og knap så voldsomt forløb. Samtidig peger viden fra udlandet, herunder Island på, at der ikke ses så mange smittede hos børn, og børn der får COVID-19 får ofte ganske milde forløb, og de smitter sandsynligvis heller ikke så meget.

Når man genåbner dele af samfundet, så vil der også være en større risiko for smittespredning, og der vil formentlig også komme en stigning i smitten. For at imødegå dette, har Sundhedsstyrelsen udarbejdet retningslinjer, som stiller nogle meget skærpede krav til skoler og dagtilbud. Det gælder i forhold til rengøring, hygiejne, organisering af undervisningen mv, ligesom der stilles krav om, at børn og voksne, der har symptomer på COVID-19 ikke skal møde, eller hurtigst muligt skal gå hjem, for at mindske den potentielle smitterisiko mest muligt.

Der har også været usikkerhed om voksne og børn, som tilhører en risikogruppe, skal møde i skole eller i dagtilbud, og hvornår man skal søge læge. Det gælder også det udsendte brev til forældre til børn, der starter i skolen. Usikkerheden er blandt andet kommet af, at der har været forskellige udmeldinger fra forskellige myndigheder. Det er selvfølgelig forvirrende og uheldigt.

I den vejledning, vi har lavet, beskriver vi, hvem der overordnet tilhører en risikogruppe. Når man er i en risikogruppe, så skal man være ekstra opmærksom på at holde afstand og på håndhygiejne, men det betyder ikke, at man ikke kan gå på arbejde, hvis man fx har diabetes. Beskrivelsen af risikogrupper er altså generel. Der kan være nogle få i risikogrupperne, som ikke bør gå på arbejde eller i skole/dagtilbud.

Det vil altid være en konkret individuel vurdering, om et barn/en elev i en given situation skal blive hjemme. Børnelægerne i Dansk Pædiatrisk Selskab har lavet en fin beskrivelse, som vi linker til herunder. Den forklarer, hvilke børn, der er i risikogruppe. Disse børn vil i udgangspunktet alle være i et specialiseret forløb på en børneafdeling, og det vil i de tilfælde være børnelægen, der skal vurdere, om der skal træffes særlige foranstaltninger. De børn, der allerede inden skoler og dagtilbud lukkede var hjemme på grund af sundhedsforhold, skal heller ikke møde i skole og dagtilbud, når de åbner igen. Børnelægerne beskriver også, at børn, som er i behandling for en række sygdomme, heller ikke skal møde i skole eller dagtilbud.

Hvis man er utryg ved at sende sit barn i dagtilbud eller skole, kan man tage en snak med barnets læge (børnelægen for de børn, der har et forløb på en børneafdeling), hvis man er i tvivl om ens barn tilhører en risikogruppe, som ikke skal gå i skole, fx hvis barnet er i et behandlingsforløb, hvor det anbefales at blive hjemme fra skole.

Man kan også tage en snak med ledelsen på skolen. Ledelsen kan fx vurdere, om det vil være muligt at tage særlige hensyn, hvis det skulle være nødvendigt. Børn, der bor i husstand med en person, der er i en risikogruppe, kan som udgangspunkt godt komme i daginstitution og skole. Særlige forhold som fx igangværende kemoterapibehandling, kan betyde, at der skal tages særlige hensyn. Det vil afhænge af en konkret individuel vurdering, som bør træffes i samarbejde med egen læge og lederen i dagtilbud eller skole. Der gælder samme vilkår for dagplejen som for de øvrige dagtilbud.

Hvis der i husstanden er patienter i risikogruppe, for eksempel gravide eller immundefekte, så vil det ikke forhindre, at barnet skal i skole. Men der skal naturligvis altid være særlig fokus på hygiejnen i disse hjem.

I forhold til voksne i risikogruppen, vil Sundhedsstyrelsen tage kontakt til de lægefaglige selskaber og patientforeninger, for at udarbejde en tilsvarende beskrivelse. Vurderingen er, at det vil være ganske få i risikogruppen, som vil blive anbefalet ikke at møde på arbejde. For eksempel vil en velbehandlet diabetes ikke være en hindring for at udføre sit arbejde i en skole eller et dagtilbud, ligesom pårørende til personer i risikogruppen ikke skal sygemeldes eller have særlige hensyn. Personer i risikogruppen, hvor sygdommen er velbehandlet, skal som udgangspunkt heller ikke sygemeldes eller have særlige hensyn. De konkrete forhold på arbejdspladsen, herunder muligheden for at opretholde god håndhygiejne og afstand til andre, skal vurderes i dialog mellem personen i risikogruppen og lederen i dagtilbuddet eller skolen.
Vejledning om åbning af skoler Vejledning om åbning af dagtilbud
Børnelægernes beskrivelse af børn i risikogrupper (opdateret dokument 20. april)

# data[].attributes.attachment_link.title
Er det forsvarligt at skoler og dagtilbud åbner?

# data[].attributes.attachment_link.description
Der har de seneste dage været en del usikkerhed især blandt forældre om retningslinjerne for genåbning af skoler og dagtilbud. Både i forhold til, om det er sikkert at lade børnene starte i skole og daginstitution, og hvad retningslinjerne er for børn og voksne, som er i risikogruppen.

# data[].attributes.headline
Anbragte: Prioriter udsatte børn og unges skolegang i den gradvise åbning

# data[].attributes.subject
Anbragte: Prioriter udsatte børn og unges skolegang i den gradvise åbning

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=fC7oUOUEEi4
'

# data[].attributes.body
Da det coronavirus kom til danmark så skulle vi bar hjem

jeg troede bare at det vil være en mini ferie men så skulle vi åbenbart lave lektier

og det var bare det jeg ikke håbede at høre

og så kan jeg bar ikke finde ud af noget som helst af det

så det ikke så godt.

# data[].attributes.body
https://www.sst.dk/da/nyheder/2020/er-det-forsvarligt-at-skoler-og-dagtilbud-aabner_
Skoler og dagtilbud vil, når de åbner igen, have været lukket i næsten 1 måned. Det er lang tid, og det er særligt lang tid for børn, når deres vante hverdag bliver brudt. Det er godt for børns trivsel, udvikling, læring og mentale sundhed at komme tilbage i skole og dagtilbud.

Når Sundhedsstyrelsen vurderer, at det er forsvarligt at åbne for disse tilbud, skyldes det bl.a. den overordnede udvikling i den hjemlige epidemi, som ser ud til at få et mere langvarigt og knap så voldsomt forløb. Samtidig peger viden fra udlandet, herunder Island på, at der ikke ses så mange smittede hos børn, og børn der får COVID-19 får ofte ganske milde forløb, og de smitter sandsynligvis heller ikke så meget.

Når man genåbner dele af samfundet, så vil der også være en større risiko for smittespredning, og der vil formentlig også komme en stigning i smitten. For at imødegå dette, har Sundhedsstyrelsen udarbejdet retningslinjer, som stiller nogle meget skærpede krav til skoler og dagtilbud. Det gælder i forhold til rengøring, hygiejne, organisering af undervisningen mv, ligesom der stilles krav om, at børn og voksne, der har symptomer på COVID-19 ikke skal møde, eller hurtigst muligt skal gå hjem, for at mindske den potentielle smitterisiko mest muligt.

Der har også været usikkerhed om voksne og børn, som tilhører en risikogruppe, skal møde i skole eller i dagtilbud, og hvornår man skal søge læge. Det gælder også det udsendte brev til forældre til børn, der starter i skolen. Usikkerheden er blandt andet kommet af, at der har været forskellige udmeldinger fra forskellige myndigheder. Det er selvfølgelig forvirrende og uheldigt.

I den vejledning, vi har lavet, beskriver vi, hvem der overordnet tilhører en risikogruppe. Når man er i en risikogruppe, så skal man være ekstra opmærksom på at holde afstand og på håndhygiejne, men det betyder ikke, at man ikke kan gå på arbejde, hvis man fx har diabetes. Beskrivelsen af risikogrupper er altså generel. Der kan være nogle få i risikogrupperne, som ikke bør gå på arbejde eller i skole/dagtilbud.

Det vil altid være en konkret individuel vurdering, om et barn/en elev i en given situation skal blive hjemme. Børnelægerne i Dansk Pædiatrisk Selskab har lavet en fin beskrivelse, som vi linker til herunder. Den forklarer, hvilke børn, der er i risikogruppe. Disse børn vil i udgangspunktet alle være i et specialiseret forløb på en børneafdeling, og det vil i de tilfælde være børnelægen, der skal vurdere, om der skal træffes særlige foranstaltninger. De børn, der allerede inden skoler og dagtilbud lukkede var hjemme på grund af sundhedsforhold, skal heller ikke møde i skole og dagtilbud, når de åbner igen. Børnelægerne beskriver også, at børn, som er i behandling for en række sygdomme, heller ikke skal møde i skole eller dagtilbud.

Hvis man er utryg ved at sende sit barn i dagtilbud eller skole, kan man tage en snak med barnets læge (børnelægen for de børn, der har et forløb på en børneafdeling), hvis man er i tvivl om ens barn tilhører en risikogruppe, som ikke skal gå i skole, fx hvis barnet er i et behandlingsforløb, hvor det anbefales at blive hjemme fra skole.

Man kan også tage en snak med ledelsen på skolen. Ledelsen kan fx vurdere, om det vil være muligt at tage særlige hensyn, hvis det skulle være nødvendigt.  Børn, der bor i husstand med en person, der er i en risikogruppe, kan som udgangspunkt godt komme i daginstitution og skole. Særlige forhold som fx igangværende kemoterapibehandling, kan betyde, at der skal tages særlige hensyn. Det vil afhænge af en konkret individuel vurdering, som bør træffes i samarbejde med egen læge og lederen i dagtilbud eller skole. Der gælder samme vilkår for dagplejen som for de øvrige dagtilbud.

Hvis der i husstanden er patienter i risikogruppe, for eksempel gravide eller immundefekte, så vil det ikke forhindre, at barnet skal i skole. Men der skal naturligvis altid være særlig fokus på hygiejnen i disse hjem.

I forhold til voksne i risikogruppen, vil Sundhedsstyrelsen tage kontakt til de lægefaglige selskaber og patientforeninger, for at udarbejde en tilsvarende beskrivelse. Vurderingen er, at det vil være ganske få i risikogruppen, som vil blive anbefalet ikke at møde på arbejde. For eksempel vil en velbehandlet diabetes ikke være en hindring for at udføre sit arbejde i en skole eller et dagtilbud, ligesom pårørende til personer i risikogruppen ikke skal sygemeldes eller have særlige hensyn. Personer i risikogruppen, hvor sygdommen er velbehandlet, skal som udgangspunkt heller ikke sygemeldes eller have særlige hensyn. De konkrete forhold på arbejdspladsen, herunder muligheden for at opretholde god håndhygiejne og afstand til andre, skal vurderes i dialog mellem personen i risikogruppen og lederen i dagtilbuddet eller skolen.

# data[].attributes.headline
Institutioner og skolerOftest stillede spørgsmål og svar fra Børne- og Undervisningsministeriet og Fødevarestyrelsen om genåbning af institutioner og skoler.

# data[].attributes.subject
Institutioner og skolerOftest stillede spørgsmål og svar fra Børne- og Undervisningsministeriet og Fødevarestyrelsen om genåbning af institutioner og skoler.

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=dQw4w9WgXcQ

# data[].attributes.body
Der har de seneste dage været en del usikkerhed især blandt forældre om retningslinjerne for genåbning af skoler og dagtilbud. Både i forhold til, om det er sikkert at lade børnene starte i skole og daginstitution, og hvad retningslinjerne er for børn og voksne, som er i risikogruppen.

# data[].attributes.headline
Er det forsvarligt at skoler og dagtilbud åbner?

# data[].attributes.subject
Er det forsvarligt at skoler og dagtilbud åbner?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skip to content

Hvis dit problem er akut, så ring direkte på 116111. Der kan godt være ventetid på op til 14 dage før du får svar på dit brev.

hvem skal svare på dit brev?

Når du sender et brev, godkender du, at vi kan
lægge dit brev på nettet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Du søgte efter corona - Side 2 af 3 - Børnetelefonen

# data[].attributes.attachment_link.description
Skip to content Hvis dit problem er akut, så ring direkte på 116111. Der kan godt være ventetid på op til 14 dage før du får svar på dit brev. hvem skal svare på dit brev? Når du sender et brev, godkender du, at vi kan lægge dit brev på nettet.

# data[].attributes.headline
Hvad sker der rent faktisk hvis man får coronavirus?

# data[].attributes.subject
Hvad sker der rent faktisk hvis man får coronavirus?

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=OTYfke545vI

# data[].attributes.attachment_link.title
Unge føler sig alvorligt ensomme under corona - Ventilen

# data[].attributes.attachment_link.description
23% af unge føler sig alvorligt ensomme under corona. Det er en fordobling. Læs her, hvad det kan have af betydning, og hvad du kan gøre.

# data[].attributes.body
https://skoleborn.dk/kontaktforaeldres-rolle-under-corona/

# data[].attributes.headline
Stort fokus på børn og unges trivsel efter corona-nedlukning og genåbning

# data[].attributes.subject
Stort fokus på børn og unges trivsel efter corona-nedlukning og genåbning

# data[].attributes.body
https://www.fredericia.dk/nyheder/stort-fokus-paa-boern-unges-trivsel-efter-corona-nedlukning-genaabning

Børne- og Skoleudvalget mødtes tirsdag eftermiddag for blandt andet at drøfte, hvordan genåbningen af dagtilbud, skoler og fritidstilbud er forløbet.

Dagtilbud, skoler og fritidstilbud blev lukket ned mandag d. 16. marts 2020 som følge af coronavirus i Danmark. Torsdag d. 16. april 2020 tog Fredericia Kommune hul på den gradvise og kontrollerede genåbning, så de mindre børn kunne vende tilbage til dagpleje og daginstitutioner, og børnene fra 0-5. klasse kunne komme tilbage til skole og fritidstilbud.

Der har været rigtig mange retningslinjer fra Sundhedsstyrelsen omkring genåbningen, som er blevet fulgt flot op af personalet. Børnene er blevet spredt over flere kvadratmeter, og flere personaleressourcer er tilført – specielt på dagtilbudsområdet.

“Vi har opstillet telte på legepladserne og oprettet en særlig jobbank, så vores dagtilbud og skoler har kunnet leve op til Sundhedsstyrelsens vejledninger. Selvom de små børn i dagplejen og i daginstitutionerne er kommet tilbage til en lidt anderledes hverdag, er vores indtryk, at der er god plads til, at børnene kan være børn,” udtaler Pernelle Jensen, medlem af Børne- og Skoleudvalget.

De yngste elever fra 0.-5.klasse mødes nu dagligt med klassekammerater, pædagoger og lærere, mens de ældste elever fra 6. klasse og op stadig modtager fjernundervisning. Eleverne i 0-5. klasse er rigtig glade for at vende tilbage til deres skole. De har fået flere kvadratmeter både ude og inde, da eleverne er blevet fordelt ud på alle klasseværelser og udearealer på skolen, så der er god mulighed for at holde afstand til hinanden.

Børne- og Skoleudvalget har sat fokus på de ældste elever i folkeskolen, som fortsat skal modtage undervisning hjemme. Efter 7 uger med fjernundervisning er det vigtigt for udvalget, at undervisningen udvikler sig endnu mere og fortsætter med at være interessant for eleverne.

”Det er hårdt for vores unge mennesker, at de ikke kan mødes med hinanden, som de plejer, men det er vores ansvar, at de så i det mindste får nødundervisning hjemme, hvor de fortsat samarbejder med klassekammerater og kommer ud og rører sig. Vi har set mange gode eksempler på, hvordan vores pædagoger og lærere gør en stor indsats for at tilrettelægge en varieret fjernundervisning, der både foregår bag skærmen, men som også tager eleverne ud i naturen. Det er rigtig dejligt at opleve, men vi hører også om elever, der gerne vil udfordres noget mere, keder sig, savner at samarbejde noget mere. Derfor bliver der i den kommende tid lavet tiltag for alle elever – både dem der savner flere udfordringer, og dem der har brug for ekstra motivation efter mange uger med undervisning derhjemme”, fortæller Ole Steen Hansen, formand for Børne- og Skoleudvalget.

For afgangseleverne i 9. og 10. klasse er der en ekstra dimension i nedlukningen – nemlig at sidste skoledag og det festlige farvel til folkeskolen ikke kan afvikles efter traditionerne.

”Normalt samles de mange afgangselever på skolerne og derefter ved Ungdommens Hus på sidste skoledag i slutningen af maj. En festlig dag med udklædning, karamelkast, vandpistoler og ikke mindst fodboldkampe mod lærerne. Alt dette er desværre ikke muligt i år. Vi håber dog, at vi alligevel kan få lov til at planlægge en eller anden form for sjov afslutning i juni med eleverne og deres forældre. Vi afventer i spænding de kommende udmeldinger omkring forsamlingsforbud m.m., så der måske kan arrangeres en form for afslutning”, udtaler Susanne Bjerregaard Mørck, medlem af Børne- og Skoleudvalget.

Udsatte børn og unge i fokus
Der er en gruppe af særligt udsatte og sårbare børn og unge, som der fra starten af corona-perioden har været ekstra opmærksomhed omkring.

”Vores dagtilbud og skoler har i samarbejde med familieafdelingen været dygtige til at gå i dialog med børn, unge og familier, der har været særlig hårdt ramt af nedlukningen. Nogle børn og unge bliver pressede af ikke at have deres normale hverdag. Der er heldigvis dygtige pædagoger i alle distrikter, der har lavet særlige aftaler med familier og unge om fx gå- og cykelture med enkelte børn eller unge for at tage hånd om deres trivsel” , udtaler Inger Nielsen, medlem af Børne- og Skoleudvalget.

For eleverne i 6.-10. klasse er der indtil videre lukket ned frem til d. 10. maj 2020. I næsten to måneder har de derfor været afskåret fra klassekammerater og pædagoger/lærere, og er man i forvejen udfordret, kan det være en meget frustrerende situation at stå i.

”Vi skal gøre vore ypperste for, at de udsatte og sårbare unge får den hjælp, de har brug for. Vi åbner mere og mere op for, at dem med behov kan få særligt tilpassede undervisningsforløb i små grupper på skolen, så pædagoger og lærere kan få en mere direkte kontakt til dem. Vi har i øjeblikket ca. 85 elever fra 6.-9. klasse fordelt på distrikterne, som møder ind på skolen, så vi får taget hånd om dem på en ordentlig måde. Det har vi heldigvis mulighed for at gøre, når blot vi følger de nationale retningslinjer” , fortæller Cecilie Roed Schultz, næstformand for Børne- og Skoleudvalget

Hvordan den fremtidige genåbning af samfundet kommer til at se ud, venter Børne- og Skoleudvalget i spænding på. Det de er ret sikre på er, at der venter nye udfordringer.

# data[].attributes.headline
På BørneTelefonen oplever man, hvordan corona påvirker alt fra den første gang til selvmordstanker

# data[].attributes.subject
På BørneTelefonen oplever man, hvordan corona påvirker alt fra den første gang til selvmordstanker

# data[].attributes.body
BørneTelefonens frivillige har rykket rådgivningen hjem og holder stadig telefon- og chatlinjerne åbne. Her ringer og skriver børn og unge ind med spørgsmål om corona og alle de udfordringer, virussen afføder. Om alt fra kærlighed til mobberier. Der er ekstra meget brug for BørneTelefonen i krisetider, mener chef Marianne Rasmussen
https://www.information.dk/indland/2020/04/paa-boernetelefonen-oplever-hvordan-corona-paavirker-foerste-gang-selvmordstanker

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Forskere fra Institut for Folkesundhedsvidenskab ved Københavns Universitet undersøger, hvordan coronakrisen opleves og håndteres i Danmark. I denne uge rapporteres resultater omkring ensomhed i forskellige aldersgrupper. I samarbejde med Epinion har vi bedt ca. 100 personer mellem 16 og 79 år at besvare et spørgeskema hver tredje dag fra 20. marts frem til d. 16 april og herefter hver uge indtil slutningen af maj 2020. Nedenstående resultater er baseret på svar fra 1.545 personer.

UCLA Loneliness Scale er et anvendt og anerkendte instrument til at estimere forekomsten af ensomhed; i denne undersøgelse har vi benyttet en forkortet valideret version af UCLA, betegnet T-ILS. Deltagerne blev spurgt om, hvor ofte de oplevede at føle sig ensomme (dvs., savnede selskab, følte sig udenfor, og følte sig isoleret). I overensstemmelse med tidligere undersøgelser, blev personer, der scorer højt (≥ 4) på T-ILS-skalaen (0-6 point) defineret som ensomme.
Figur 1. Ensomhed målt i fire aldersgrupper
Figuren viser et generelt højt niveau af ensomhed i alle aldersgrupper. Hvis man sammenligner med de seneste data i Danmark for ensomhed (fra Sundhedsprofilen 2017), hvor ensomhed er estimeret i fire af de fem danske Regioner med T-ILS skalaen, så er andelen der føler sig ensomme i hver aldersgruppe højere under den nuværende krise sammenlignet med tallene fra 2017.

Blandt de 65-79 årige rapporterede ca. 9% at de føler sig ensomme under coronakrisen. Hvis man sammenligner med tal fra Sundhedsprofilen, så var det kun 4-5% af de 65-79-årige, der følte sig ensomme før krisen.

I gruppen med de 45-64 årige, som svarede på vores spørgeskema, gav omkring 10% udtryk for, at de føler sig ensomme under coronakrisen. Dette tal lå på 6-9% før krisen.

Blandt de 30-44 årige føler ca. 15 % sig ensomme under krisen. Det er en større andel end før krisen, hvor tallet lød på 8-10%.

Det mest markante resultat er den meget høje forekomst af ensomhed blandt den yngste aldersgruppe (16-29 år), hvor næsten hver fjerde (22%) føler sig ensomme under coronakrisen. Dette er en stigning ift. før krisen, hvor 10-14% af de unge følte sig ensomme i Sundhedsprofilen fra 2017.

Adgang til sociale fællesskaber er afgørende for de unges udvikling. Disse fællesskaber er for mange blevet betydeligt begrænsede under corona-relateret nedlukning af samfundet. Samtidig er ungdomsårene dér, hvor mange flytter fra deres familie og etablerer sig selv selvstændige, og en stor andel af de unge bor alene. De unge udgør således en særlig sårbar gruppe i forhold til ensomhed under krisen. For en grundigere gennemgang af ensomhed blandt unge (før krisen), henviser vi til MaryFondens rapport fra 2019.

Projektet har indgået partnerskab med dagbladet Politiken, som løbende vil bringe en række artikler sammen med vores forskningsresultater. Du kan læse den tredje artikel i serien på politiken.dk

# data[].attributes.attachment_link.title
De unge føler sig ensomme under coronakrisen

# data[].attributes.attachment_link.description
Forskere fra Institut for Folkesundhedsvidenskab ved Københavns Universitet undersøger, hvordan coronakrisen opleves og håndteres i Danmark. I denne uge rapporteres resultater omkring ensomhed i forskellige aldersgrupper. I samarbejde med Epinion har vi bedt ca. 100 personer mellem 16 og 79 år at besvare et spørgeskema hver tredje dag fra 20.

# data[].attributes.body
Coronakrisen rammer alle. For udsatte børn i Danmark kan isolationen være hård. For piger og drenge i verdens flygtningelejre og fattige lande kan udbruddet få fatale konsekvenser. Læs her, hvordan DU kan være med til at gøre en forskel for børnene.

På verdensplan er der netop nu flere end 12 millioner børn på flugt. Flygtningebørn er i forvejen sårbare over for infektionssygdomme, og mange af børnene er tvunget til at bo i overfyldte, uhygiejniske lejre med begrænset eller ingen adgang til sundhedsydelser, sanitet eller vand. Hvis COVID-19 får fat her, kan situationen blive fatal.

Derudover er mange lande med svage sundhedsvæsner – i fx Afrika, Asien og Mellemøsten – i akut fare for at blive ramt af pandemien. Her vil de mest sårbare børn være særligt udsatte.

Red Barnet er allerede til stede og arbejder for at beskytte børn mod COVID-19 i nogle af de lande, som er værst ramt, fx Kina, Sydkorea og Italien. Derudover arbejder vi på højtryk for at gøre klar til at tage kampen op mod smitten i nogle af verdens fattigste områder. Vi har stor erfaring og ekspertise i at bekæmpe epidemier, og vi går altid forrest i indsatsen for de allersvageste børn.

Vil du også være med i kampen mod corona? Så giv et bidrag til vores arbejde for børn i nød – allerede i dag!

Sådan påvirker corona udsatte børn i Danmark

Corona rammer hele Danmark – men især de mest udsatte børn. Det kan være hårdt for et barn at være isoleret i hjemmet med en sårbar mor eller far, som måske ikke kan give trøst og tryghed.

Vores frivillige står klar til at hjælpe sårbare familier i hele landet. Vi ringer blandt andet børn og forældre op regelmæssigt og tilbyder dem samtaler om deres situation og trivsel. Vi sørger for hjælp til indkøb og afhentning af medicin. Og vi laver en særlig krea-pakke med materialer og ideer til hyggelig beskæftigelse derhjemme, som vi leverer uden for familiernes dør.
https://redbarnet.dk/corona/

# data[].attributes.body
https://bornetelefonen.dk/corona-virus-spoergsmaal-og-svar-til-boern/

# data[].attributes.headline
Første store undersøgelse: Mange elever er ensomme under krisen, og hver anden føler sig ikke glad

# data[].attributes.subject
Første store undersøgelse: Mange elever er ensomme under krisen, og hver anden føler sig ikke glad

# data[].attributes.body
https://skoleliv.dk/nyheder/art7764296/Mange-elever-er-ensomme-under-krisen-og-hver-anden-f%C3%B8ler-sig-ikke-glad

# data[].attributes.headline
Gode råd: Sådan støtter du børn i corona-tiden

# data[].attributes.subject
Gode råd: Sådan støtter du børn i corona-tiden

# data[].attributes.body
Coronavirus har påvirket store som små. Hverdagen er vendt på hovedet, og tanker og bekymringer har fyldt for flere børn.

På BørneTelefonen henvender børn sig med bekymringer og angst om coronavirus, som de har brug for hjælp til at få sat i perspektiv af de voksne.

Vi har lavet en vejledning til, hvordan vores rådgivere skal agere, når børn henvender sig og er urolige for coronavirus. Med afsæt i den, har vi lavet nogle gode råd til dialogen til forældre og andre voksne, som du finder nedenfor.

For mange børn vil det kræve ekstra støtte fra forældre, lærere og pædagoger at vende tilbage til hverdagen. Vi har her samlet gode råd til, hvordan du tackler den nye situation.
https://bornsvilkar.dk/boern-og-corona/

# data[].attributes.headline
Hvilke børn taber under coronakrisen? Kig dig omkring

# data[].attributes.subject
Hvilke børn taber under coronakrisen? Kig dig omkring

# data[].attributes.body
Den aktuelle coronakrise presser et utal af forældre i dagligdagen, og det øger antallet af sårbare og udsatte børn. Hvordan spotter vi disse skrøbelige børn? Og kan vi overhovedet hjælpe dem, når vi skal holde fysisk afstand?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvad gør man, når man på grund af corona pludselig ikke kan række en fysisk hånd ud til sårbare børn og unge, som man plejer?

Det spørgsmål har mange kommuner stået over for de seneste uger, hvor landet har været lukket ned i kampen mod virussen. Sådan lyder det fra Center for Digital Pædagogik, der er en ngo, som assisterer kommunerne i deres tilbud til børn og unge.

"Vi har hørt fra kommuner - nogle af dem rådvilde og frustrerede - at de mangler redskaber til at kunne opretholde kontakten med sårbare børn og unge under corona," siger initiativtager og centerleder Anni Marquard til Altingets ungemedie, Spektrum.

Hun fortæller, at ngo'en under coronakrisen har indgået nye samarbejder med syv kommuner, så de bedre kan nå deres sårbare børn og unge. Centerlederen oplever, at det primært er kommunernes specialområde, der er blevet ramt af coronakrisen.

"Vi samarbejder typisk med SSP-konsulenter og ungdomscentre, som arbejder med unge, der enten er visiteret til et socialt tilbud eller forebyggende sociale indsatser," siger Anni Marquard.

Flere kommuner har også kontaktet Red Barnet Ungdom for at få hjælp under coronakrisen.

"Vores samarbejdspartnere i kommuner og på skoler fortæller os, at der er børn og unge, der har det svært, og som de gerne vil have koblet frivillige på. Så vi kan bestemt genkende billedet af, at der er et behov," siger program- og udviklingschef i Red Barnet Ungdom Camilla Carlsson.

Det er dog ikke kun kommuners arbejde med sårbare børn og unge, der er udfordret af coronavirussen.

Også hos Sind Ungdom, der støtter unge med psykiske problemer, oplever man, at den normale indsats er udfordret, fordi det fysiske fremmøde er erstattet af fysisk afstand. Her fortæller landsformand Theodor Gjerding, at det blandt andet er et problem, at eksempelvis unges kontaktpersoner ikke har mulighed for at hjælpe dem på vej til et forløb.

"Det bliver rigtig besværligt at tilbyde fællesskaber, hvor unge kan komme og få et frirum, når man ikke kan mødes fysisk. Corona har betydet, at vi har skullet tænke meget mere alternativt. Og det viser sig, at når først det gælder, er viljen til at mødes på andre måder og skabe alternative former for fællesskaber rigtig stor," siger han.

Rådgivningslinjer har travlt
Siden nedlukningen i begyndelsen af marts har Center for Digital Pædagogik oplevet en stigning på 300 procent i antallet af henvendelser fra unge i kommunerne, der bad om hjælp. Niveauet er siden blevet mere stabilt, men der er fortsat rigtig travlt, oplyser centerleder Anni Marquard.

Travlheden mærkes også hos en række rådgivningslinjer, som henvender sig til børn og unge enten online eller over telefonen.

Ventilen, der forebygger og afhjælper ensomhed blandt unge, har ikke tal for aktiviteten under corona. Men de oplever, at både unge og også pårørende i stigende grad henvender sig. Samme melding lyder blandt andet fra Det Sociale Netværk, der tæller Headspace og Ungekompasset.

En spritny rapport tegner et billede af, at børn og unges sociale trivsel er under pres. Knap 6.000 elever i 3.-9. klasse på skoler i seks jyske og fynske kommuner har svaret på en rundspørge om nødundervisning udsendt af en forskergruppe fra Aarhus Universitet og Syddansk Universitet.

Undersøgelsen viser, at flere end 9 ud af 10 elever savner deres klassekammerater efter mange ugers social isolation derhjemme. Og en femtedel føler sig ensomme.

Netop ensomhed er også noget af det, der fylder mest i henvendelserne hos Psykiatrifonden. Her melder man om en fordobling blandt besøgende (hvoraf 75 procent er under 30 år) i deres chat. Samtidig har Psykiatrifonden lavet en corona-pop-up for unge, der lider af angst, og den er også "meget velbesøgt", oplyser lederen af Psykiatrifondens rådgivning, Liza Marie Johnson.
Præciseret tirsdag 5. maj 2020: Det fremgik tidligere af artiklen, at der var sket en stigning i antallet af henvendelser om hjælp fra kommunerne på 300 procent. Det er dog ikke korrekt. Stigningen omhandler antallet af henvendelser fra unge i kommunerne, der er steget med 300 procent.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sårbare unge er sværere at hjælpe under coronakrisen

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvad gør man, når man på grund af corona pludselig ikke kan række en fysisk hånd ud til sårbare børn og unge, som man plejer? Det spørgsmål har mange kommuner stået over for de seneste uger, hvor landet har været lukket ned i kampen mod virussen.

# data[].attributes.headline
Gode råd til familier medbørn og unge med psykisksårbarhed under COVID-19 epidemi 

# data[].attributes.subject
Gode råd til familier medbørn og unge med psykisksårbarhed under COVID-19 epidemi 

# data[].attributes.body
De mange tiltag i samfundet for at mindske smitte med ny coronavirus har stor indflydelse på danske familiers hverdag. Det er forståeligt, at du som forælder kan opleve bekymringer, stress og belastninger i en anderledes tid med udbrud af ny coronavirus. Det gælder også dine børn. Måske er du hjemme med et eller flere børn igennem længere tid, og måske er du bekymret for, hvordan dit barn skal klare en ny hverdag i daginstitution og skole, og hvornår det skal være. Den situation kan være særlig svær, hvis dit barn har psykiske vanskeligheder. Vi har i det følgende samlet nogle gode råd til at støtte dig og din familie i en ualmindelig situation. De gode råd er udarbejdet i samarbejde med overlæge i børne- og ungdomspsykiatri Pia Jeppesen, professor Anne Thorup, professor Mikael Thastum og professor Niels Bilenberg.
https://www.sst.dk/-/media/Udgivelser/2020/Corona/PJECER/Psykisk-s%C3%A5rbare/25503_Psykisk_sarbare_familier_digital_A4.ashx?la=da&hash=1BCDAD64D366A2FE0B33C53D3D2302AA6DDC2119

# data[].attributes.body
https://www.psykiatrien.rm.dk/afdelinger/auhpsykiatrien/borne-og-ungdomspsykiatrisk-afdeling/coronavirus-og-borns-mentale-sundhed/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi mennesker er sociale væsener, og vi trives typisk bedst, når vi er sammen med flokken. Nu hvor vi skal være på afstand, efterlader det mange med et tomrum, som kan være svært at fylde ud: Kollegaerne mangler, bedsteforældre, børn og børnebørn har ikke længere mulighed for at mødes, vennerne har vi også kun på afstand - vi er afgrænset og begrænset i vores mulighed for at være fysisk sammen.

Selvom noget af Danmark så småt er på vej til at åbne, og nogen forsat har sit daglige arbejde, er mange danskere berørte af coronakrisen og har mere eller mindre isoleret sig. Tempoet vil fortsat været sat ned, opgaverne er ændrede, og den sociale kontakt er begrænset.

Mange er vant til at have en travl hverdag med en række gøremål, hvor de er beskæftiget med mennesker omkring sig. Tiden i relativ isolation kan derfor opleves som en stor omvæltning.

Begrænset social kontakt påvirker forskelligt

Der er i denne tid stor forskel på, hvor isoleret og alene man er. Der er dem, der bor alene. Dem, der har isoleret sig af frygt for at blive smittet. Og dem, der er blevet smittet. Nogle har naturligt et større behov for at være alene, mens andre trives bedst i selskab med andre.

Hvordan vi reagerer er derfor forskelligt. Nogen har mærket ændringer i humøret og er påvirket af at måtte være på afstand fra andre. Vi ved fra forskningen om isolation, at det kan have en stor påvirkning på vores psykiske helbred og vores mentale trivsel.

Isolation er i de danske fængsler det mest restriktive indgreb. Selvom det slet ikke er sammenligneligt med isolation i coronakrisen, er der alligevel nogle lighedspunkter. Institut for Menneskerettigheder beskriver, hvordan isolation som straf kan medføre psykisk lidelse. Mange oplever med coronakrisen, at den ændrede hverdag med begrænset social kontakt påvirker deres mentale trivsel.

Isolation

Gennem historien har vi set eksempler på mennesker, der har afsonet langvarige straffe i isolation og alligevel har haft et overraskende godt psykisk funktionsniveau.

Nogle vil argumentere for, at det, der karakteriserer netop disse personer er, at de engagerer sig - for eksempel i en sag.

Nelson Mandela skrev eksempelvis mange breve og læste jura under sin langvarige fængsling og bevarede dermed et godt psykisk funktionsniveau.

Isolation kan gøre os ensomme

Når vi er isolerede, oplever mange i højere grad ensomhed. Ensomhed er et ubehag, der kan opstå, når vi er alene eller sammen med andre. Man kan sagtens være alene uden at være ensom eller være ensom, selvom man er i selskab med andre.

Lige nu er vi næsten alle afskåret fra vores daglige gøremål. Nogle har travlt med både at passe job og undervise børn hjemmefra, mens andre er hjemsendt, opsagt og måske alene. Det kan være en svær tid på forskellige måder. Vi er på afstand fra familie, venner, kollegaer og dem, vi ellers mødes og omgås i vores dagligdag. Det er hårdt at savne, og mange er alene og ensomme eller føler sig ensomme, selvom de er sammen med deres nærmeste - for eksempel deres børn.

Ensomhed kan opstå pludseligt og være kortvarig, og i andre tilfælde kan den være langvarig. Nogle personlighedstyper, for eksempel introverte, kan opleve, at de aldrig har haft det bedre end nu. Andre mere ekstroverte kan opleve en øget tendens til bekymring, savn af samvær og social kontakt, angst, stress, depression og ensomhed.

Hvis du føler dig ensom, er du ikke alene. Ensomheden rammer bredt over alle aldersgrupper: Unge, midaldrende og ældre kan i perioder opleve følelsen af ensomhed. I Danmark består 40 % af vores husstande af én person, så rigtig mange er lige nu afgrænset og begrænset. Det begrænsede sociale samvær kan gøre os triste, nedtrykte og have svært ved at motivere os til dagens gøremål. Andre bliver rastløse og irritable. Nogen bliver trætte, mens andre har søvnløse nætter.

Karantæne

Et andet centralt begreb i coronakrisen er karantæne. Vi kender karantænebegrebet fra de tidligere epidemier SARS i 2003 og Ebola i 2014, hvor både sundhedspersonale blev sendt i karantæne.

Under SARS-epidemien måtte et stort antal sundhedsmedarbejdere i karantæne, og de rapporterede i og umiddelbart efter karantænen om øget irritabilitet, udmattelse, søvnløshed, svækket koncentration og angst forbundet med fremadrettet at skulle behandle folk.

En undersøgelse tre år senere fandt, at ni procent af sundhedspersonalet, der havde været i karantæne, havde depressive symptomer, følelsesmæssige forstyrrelser, stress, irritabilitet og post-traumatiske stresssymptomer.

Vi har brug for berøring

Vi har som mennesker også brug for berøring - det kan være kram eller håndtryk. Når vi nu er isolerede og på afstand fra andre, kan trangen til et kram opstå, og nogen oplever endda hudsult. Det er en tilstand, hvor et menneske mangler fysisk berøring. Flere vil jo længere krisen varer hungre efter samvær og nærhed med andre mennesker - og især mange af dem, der er alene.

Når vi bliver rørt ved omsorgsfuldt, udløses nemlig hormonet oxytocin - også kaldet kærlighedshormonet. Oxytocin giver os en følelse af ro og velvære. Men hudsulten kan også lindres på andre måder end ved fysisk berøring, da vi ved, at for eksempel solens varme, et brusebad eller en tur i havet - også selvom det er koldt - kan udløse denne rockstar blandt hormoner.

Belastningen ved ventetid og uvished

Ikke kun fysisk afstand og manglende berøring påvirker os. Også ventetid og uvished kan være svær. Ventetidsbelastning er et begreb, der anvendes i forbindelse med den mistrivsel, der ses, når mennesker i uvished skal vente på en afgørelse om deres fremtid.

Vi kender det alle sammen til en vis grad fra, når vi har måttet vente på store afgørelser i vores liv: Når vi har ventet på, om vi bestod den sidste eksamen, eller om vi fik lov at gå fri i den varslede fyringsrunde. I disse situationer kredser tankerne ofte om de mulige scenarier, der kan udspille sig og ofte om det værst tænkelige.

Når coronakrisen indskrænker vores frie bevægelighed samtidig med, at fremtiden er uvis, kan vores sind komme på overarbejde med triste tanker og bekymring - og vi kan opleve symptomer som bekymring, angst, stress og depression. Vi er lige nu nødt til på afstand fra hinanden at vente på, at det værste er ovre, så vi igen kan vende tilbage til den hverdag, vi har sat på pause. Men ingen kender udløbsdatoen på denne alvorlige periode, vi befinder os midt i.

Fremtiden kan derfor føles uvis, og det kan lede til utryghed og gøre os triste og ængstelige. Vi kan lige nu kun håbe på det bedste og sætte vores lid til, at vi kommer hurtigt og sikkert ud af krisen. Håbet om det kan være med til at give tiden et andet og mere positivt fokus. Ingen af os ved, hvor længe vi skal være på afstand, og hvad der kommer til at ske, når Danmark så småt åbner op igen. Vi ved dog, at mange vil være påvirkede af situationen; både fysisk, psykisk og økonomisk.

Gode råd til at håndtere ensomhed

Begrænset social kontakt, hudsult og ventetid koblet med uvished kan gøre, at vi føler os ensomme i større eller mindre grad. Oplever du, at ensomheden er svær at håndtere, kan rådene nedenfor måske hjælpe dig til at komme bedre igennem denne usædvanlige tid:

Begræns de triste tanker:
Begræns den opmærksomhed, du giver dine negative tanker. Øv dig i at blive bevidst om, når du dvæler ved triste tanker og bekymringer og øv dig i at flytte din opmærksomhed over på noget andet. Mange retter naturligt opmærksomheden indad mod sig selv; mod det de tænker, føler og mærker, når de mærker ubehagelige følelser og tanker. Det er ikke altid hensigtsmæssigt, når opmærksomheden bliver hængende her. Forsøg at flytte din opmærksomhed mod noget andet. Genbesøg dine triste tanker på et tidspunkt, du selv vælger. Del dem evt. med andre, du taler med - bare ikke for længe ad gangen.

Hold den sociale kontakt ved lige:
Tal med andre og hold det sociale ved lige ved at ringe til venner og familie, tale med naboen over hækken, hilse på forbipasserende på din gåtur og tale med venner og familie på online platforme. I dag findes der mange digitale platforme, som kan hjælpe til os at være sammen på afstand. Aftal for eksempel at drikke en kop kaffe med en veninde eller tag røret og få ringet til en gammel ven, du ikke har talt med længe.

Struktur og planlægning:
Læg en plan for din dag, så tiden ikke føles, som om den flyder afsted med dig. Planlæg din dag og læg ting ind, du skal gøre i løbet af dagen og rigtig gerne noget, der gør dig glad. Vent ikke på, at du føler dig motiveret. Motivation opstår ofte som resultat af at være i gang og kommer ofte ikke, inden vi går i gang. Måske kan du lave en liste over de ting, du har gået og drømt om at få tid til, mens du havde travlt. Lær noget nyt; start til online yoga, lær at strikke, lær et nyt sprog, skriv en bog eller få organiseret dine fotos og få lavet de fotobøger. Lav noget og gerne noget, der er rart og gør dig glad.

Motion og frisk luft:
Vi har brug for frisk luft og motion. Vi er ikke lavet til at sidde inden døre, men til at være mere ude end de fleste af os er - også når der ikke er coronakrise. Kom ud og gå en tur og få pulsen op dagligt, også selvom det er kort. Brug tiden udenfor til at rette din opmærksomhed væk fra bekymringer og triste tanker og følelser. Læg mærke til, om træer er sprunget ud, fugle synger, og hvilke mennesker, du møder. Pointen er, at du kan give dit sind en pause ved at flytte din opmærksomhed udad mod det, du ser, hører og oplever.

Søvn:
Søvn er vigtig for alle. Måske kender du følelsen af, at problemer og bekymringer vokser og føles større og mere uoverskuelige, hvis du ikke får sovet. Forsøg at holde din normale døgnrytme. Stå op og gå i seng nogenlunde, som du normalt ville gøre. Har du svært ved at falde i søvn, så brug i stedet tiden til at hvile dig og udskyd problemløsningen til i morgen.

Søg hjælp:
Oplever du, at ensomheden tager til, og at du har brug for hjælp til at håndtere tanker og følelser, er der hjælp til at hente. Lige nu tilbyder de fleste psykologer samtaler online eller pr. tlf. De sidder klar til at hjælpe dig.

# data[].attributes.attachment_link.title
Coronakrisen kan gøre os ensomme - Alt om psykologi

# data[].attributes.attachment_link.description
Selvom Danmark forsigtigt er ved at åbne, er mange berørte af coronakrisen og har mere eller mindre isoleret sig. Hvis man er vant til en travl hverdag, kan tiden i relativ isolation være en stor omvæltning. Især når det er uvist, hvor længe det varer.

# data[].attributes.headline
Corona: Skolebørnene og deres forældre slap helskindede gennem at være 'forsøgskaniner'

# data[].attributes.subject
Corona: Skolebørnene og deres forældre slap helskindede gennem at være 'forsøgskaniner'

# data[].attributes.body
https://videnskab.dk/kultur-samfund/corona-skoleboernene-og-deres-foraeldre-slap-helskindede-gennem-at-vaere

Mange forældre frygtede at sende deres børn tilbage i skole midt i en global pandemi. Frygten har heldigvis indtil videre vist sig at være ubegrundet, viser ny rapport fra CBS.

18. maj slog de danske skoler atter dørene op for elever fra 6. klasse og opefter.

Inden da, i den første fase af samfundets genåbning, var privilegiet forbeholdt de yngste børn til og med 5. klasse.

Da de yngste elever igen fik lov at komme i skole, var nogle, særligt forældre hvis børn skulle i skole igen, bekymrede for, om deres børn blev brugt som 'forsøgskaniner'.

Op mod 40.000 meldte sig ind i Facebook-gruppen 'Mit barn skal ikke være forsøgskanin for covid-19'.

Andre har været bekymrede for trivslen, særligt blandt de børn, der ikke kom i skole. En bekymring, der også har været udtrykt for 1. og 2. g elever, der ikke engang fik lov at vende tilbage til skolebænken 18. maj.

I denne artikel vil vi på baggrund af en rapport, vi netop har udgivet, se på, om det også har påvirket børns trivsel og familiers smitterisiko, når børnene kom tilbage i skole, og hvordan det har påvirket forældrenes stress og arbejdsliv, om deres børn er kommet i skole eller ej.

Samtidig med at skolerne åbnede for de yngste elever, gennemførte vi fra 15.-22. april en spørgeskemaundersøgelse blandt forældre med børn i 4. til 7. klasse for at undersøge dette.

Fra 28. april til 6. maj indsamlede vi atter data fra de samme forældre. I alt deltog 1.000 forældre i begge runder, og baseret på data fra dem har vi netop udgivet en rapport.

Vores svar er, at vi i hvert fald ikke finder grund til voldsom bekymring.

I rapporten sammenligner vi forældre, hvis børn startede i skole igen, med forældre, hvis børn ikke gjorde.

Fra første runde af vores dataindsamling til anden runde faldt andelen, der havde mistanke om, at der havde været coronasmittede i deres husstand.

Og der var ikke hverken flere bekræftede eller mistænkte tilfælde i familier, hvor børnene blev sendt tilbage på skolebænken.

Forældrene kan have haft en berettiget bekymring over at sende deres børn tilbage til noget usikkert. Men vores resultater underbygger ikke, at børnene og deres familier har været udsat for noget, der har medført en voldsomt øget smitterisiko.

Det havde de gjort, hvis der var flere med smittemistanke i familier med børn i de yngste klasser.

Det betyder omvendt ikke, at vi kan afvise enhver mistanke om, at det giver større smittespredning, når børnene er i skole og institution.

Generelt var antallet af smittede i samfundet faldende, og der var ekstremt få, der var bekræftet smittet med COVID-19 i de husstande, som vores stikprøve var en del af.

Det vil sige, at vi først og fremmest beror på forældres mistanke om, at nogen i husstanden har været smittet, hvilket giver anledning til en del usikkerhed.

Vi bad også forældrene om at vurdere deres børns velbefindende udfra en anerkendt skala. Hvis trivslen blandt de ældste elever var på spil, skulle vi enten se, at deres trivsel faldt eller, at de yngstes steg, mens den var uændret for de ældste.

Vores tal viser noget andet.

Trivslen er stort set uændret henover de 14 dage. Både de yngste og ældste elever oplever et ubetydeligt fald, som kunne være statistisk støj. Der er altså intet tegn på, at de yngre elever begynder at trives bedre relativt til de ældre.

Den konklusion underbygger vi yderligere ved at se på en lille gruppe forældre, der både har børn i 4. eller 5. klasse og i 6. eller 7. klasse. Heller ikke her vurderer forældrene, at børnenes velbefindende ændrer sig i forskellig takt.

Betyder det, at børns trivsel er upåvirket af situationen? Ikke nødvendigvis.

Det kan være, at børnene bliver påvirket af at være hjemme i længere tid, om end de ældste børn havde været hjemme i omkring seks uger, da vi lavede vores undersøgelse.

Det kan også være, at vi ikke ser en forskel, fordi de yngste børn vender tilbage til en anderledes og utryg skoledag.

Derudover er det vigtigt at huske, at skoler har andre formål end at sikre børns trivsel – herunder ikke mindst at lære børnene nogle færdigheder.

En engelsk undersøgelse viser, at børn fra bedrestillede hjem har markant mere læring, mens skolerne er lukkede.

Blandt andet fordi deres familie i højere grad er i stand til at hjælpe dem. Dén forskel kan alene være en grund til at ønske flere børn i skole.

Familier, der hjælper deres børn med skolearbejdet, kan være en anden god grund til at lade børnene vende tilbage. Når børnene er i skole, kunne forældrene måske få bedre tid til at passe deres arbejde.

Overordnet finder vi, at forældrene henover de 14 dage, vi studerede, fik mere tid til at passe deres arbejde. Første gang vi spurgte dem, mente forældrene, at de var i stand til at møde en 82-83 procent af deres arbejdsforpligtelser.

Anden gang vi spurgte dem, var det tal steget med omkring to procentpoint; en stigning, der ikke er voldsomt stor, men dog stor nok til, at vi ikke kan afskrive den som statistisk støj.

Der var dog ikke tale om, at stigningen var større blandt forældre, hvis børn fik lov til at komme tilbage i skole, hvilket måske kan skyldes, at 6.-7. klasses børn i højere grad er i stand til at passe sig selv.

Hele vores undersøgelse bygger på spørgeskemadata, som har den usikkerhed, at vi er afhængige af, om deltagerne kan svare præcist.

Det giver i særligt grad anledning til overvejelser i dette spørgsmål, hvor forældrene skulle vurdere deres egen arbejdskapacitet. For er de nu i stand til det, og svarer de måske, hvad der forventes af dem?

Det er en reel bekymring. Dog vil vi for netop dette spørgsmål pege på, at skulle forældre svare, som det forventes af dem, ville de yngstes forældre sikkert i højere grad svare, at de kunne passe deres arbejde, efter deres børn er kommet tilbage i skole.

Men det finder vi som nævnt ikke noget tegn på.

Hvad med forældres stress? Det faldt (heldigvis) lidt igennem perioden. Men igen var der ikke forskel mellem forældre til ældre og yngre børn.

Der var kun et eneste sted, vi fandt forskelle mellem forældrene.

I første runde var der større opbakning til både statsministeren og sundhedsmyndighederne blandt forældre til de ældste børn.

Vi ved ikke hvorfor, men det kunne være drevet af, at nogle af de yngre børns forældre var bekymrede over udsigten til at lade deres børn vende tilbage i skole.

I anden runde var forskellen forsvundet. Opbakningen til både statsministeren og sundhedsmyndighederne faldt blandt begge forældregrupper, om end den stadig er meget høj. Men den faldt mest ved forældrene til de ældste.

Måske fordi de forældre, som tiden gik, følte, at deres børn blev forbigået.

Alle tal og grafer kan findes i vores rapport her.

# data[].attributes.body
Der er meget, som hver enkelt af os kan gøre for at hjælpe hinanden gennem Coronakrisen.

Vi ved på nuværende tidspunkt ikke, om coronasituationen vil påvirke børn og unges mentale helbred, men vi tror, ​​at det kan. Vi ønsker at gøre alt, hvad vi kan for at forhindre, at dette sker. Derfor giver vi på denne side klare, enkle råd til alle dem, der støtter børn og unge - også til børn og unge selv.

Der er meget, som hver enkelt af os kan gøre for at støtte trivslen for dem i vores liv, herunder børn og unge, der allerede kan være sårbare eller lider af psykiske vanskeligheder.
https://www.psykiatrien.rm.dk/afdelinger/auhpsykiatrien/borne-og-ungdomspsykiatrisk-afdeling/coronavirus-og-borns-mentale-sundhed/

# data[].attributes.headline
Hvilke udfordringer gav Corona lock down for skoleelever?

# data[].attributes.subject
Hvilke udfordringer gav Corona lock down for skoleelever?