# data[].attributes.body
Ehituskunst (täispealkirjaga Ehituskunst : uurimusi arhitektuurist ja teooriast) on arhitektuuri käsitlev Eesti jätkväljaanne.Esimese numbri nimiaasta oli 1981, ehkki see ilmus alles 1983. aastal.[1]
Numbrite 1–39/40 väljaandja oli Eesti Arhitektide Liit (aastani 1988 Eesti NSV Arhitektide Liit), numbrite 41–53/54 väljaandja oli Sihtasutus Kultuurileht ning alates 55. numbrist on väljaandja Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuriteaduskond.[1]
Numbrite 1–38 peatoimetaja oli Leonhard Lapin, numbrite 39/40–53/54 peatoimetaja oli Ingrid Ruudi ning alates 55. numbrist on peatoimetajad Kadri Klementi ja Aet Ader.[1]

# data[].attributes.body
Ratsionalism filosoofias on tunnetusteoreetiline suund, mille järgi tõsikindlate teadmiste allikas on mõistus ja loogiline mõtlemine, mitte kogemus ega meelte andmed.
Tõe kriteeriumiks peab ratsionalism teadmiste selgust ja loogilist korrektsust.

# data[].attributes.body
Pietism (ladina sõnast pietas 'vagadus, jumalakartlikkus') oli saksa protestantismi vabadusliikumine 17.–19. sajandil.
Pietismi eelkäijaks nimetatud Johann Arndt tegutses umbes 1600. aasta paiku Braunschweigis. Pietism kogus luterliku liikumisena jõudu 17. sajandi lõpupoole, kuid mõjutas ka kalvinismi ja roomakatoliiklust.Pietismi peamine eesmärk oli uuenenud inimene. Inimene pidi uuenema läbi intensiivse suhte Jeesusega. Pietismile on omane individuaalsus ning teadmine inimliku eksistentsi raskusest ja lõhestatusest.Eestlaste hulgas leidis pietism laiemat kõlapinda 18. sajandil, kui hernhuutlased jõudsid Eestisse, kuigi juba oma eluajal oli Johann Arndt kirjavahetuses pastor Johannes Knopiusega Niguliste kirikust.

# data[].attributes.body
Asutus nimega Eesti Evangeelne Luterlik Kirik (lühend EELK) on Eestis ja väliseestlaste seas tegutsev luterlik kirik. EELK-l on Eestis 12 praostkonda, 167 kogudust, 214 vaimulikku ja alates 2010. aastast lisaks eraldi Välis-Eesti piiskopkond.

# data[].attributes.attachment_link.title
Eesti vaimne kultuur esitleb end - Ühistegelised Uudised 24 veebruar 1934 - DIGAR Eesti artiklid

# data[].attributes.attachment_link.description
See artikkel on automaatselt lõigatud Ühistegelised Uudised 24 veebruar 1934, koondatud ühte veergu ning kuva on seadistatud vastavalt arvutiekraani suurusele. Tulemus ei pruugi välja näha täpselt selline, nagu originaalis. artikkel originaalkujul on nähtav lehekülje vaates.

# data[].attributes.body
Vaimse kultuuripärandi kaitsmiseks on koostatud UNESCO vaimse kultuuripärandi kaitse konventsioon.

# data[].attributes.body
Eesti erinevaid kultuurivaldkondasid ja neile iseloomulikke nähtusi uuriti eriti esimese Eesti Vabariigi ja Nõukogude Liidu ajal. Oluline uurimisvaldkond on olnud soome-ugri ja arktilised kultuurid ning erinevate kultuuride ja rahvaste eripärad Eestis – eesti-rootslased, peipsiäärsed vanausulised, vadjalased, isurid, Kirde-Eesti vene asustus, setud jne. Lisaks on uuritud eestlaste asustusi Venemaal ning uurimisretkedel on käidud Siberis, Kaug-Idas, Abhaasias ja mujal. Samuti uuritakse väliseesti kogukondasid Rootsis, USAs, Kanadas ja mujal, mis tekkisid II maailmasõja ja nõukogude okupatsiooni tõttu ning Eesti