# data[].attributes.body
Hauska ja osallistava tapa oppia

# data[].attributes.headline
Digitaalisen materiaalin luominen ja muokkaaminen 

# data[].attributes.subject
Digitaalisen materiaalin luominen ja muokkaaminen 

# data[].attributes.body
Digitaalisen materiaalin luominen ja muokkaaminen kuuluvat opettajan ammatilliseen osaamiseen. Ammatillinen yhteistyö toisten opettajien kanssa ja reflektio digitaalisen materiaalin käsittelyssä ja muokkaamisessa tukee ja auttaa opettajia yhteisten tavoitteiden, opiskelijoiden osaamistavoitteiden saavuttamisessa. Opettaja voi rakentaa itse digitaalisen materiaalin tai muokata jo olemassa olevaa sallittua digitaalista opetusmateriaalia oppimistavoitteisiin sopivaksi. Opettajan osaamisvaatimuksena on ymmärtää, millaista materiaalia on sallittua käyttää ja miten sitä saa ja voi soveltaa oman opetuksen tavoitteisiin sopiviksi. (Redecker 2017.)

Opettajan on tärkeää osata arvioida digitaalisen opetusmateriaalin laatua ja käytettävyyttä (Alvarez-Nieto ym. 2018). Digitaalisen materiaalin luominen vaatii teknistä osaamista ja ymmärrystä siitä, millainen materiaali on muokattavissa tai käytettävissä olemassa oleville laitteille. Materiaalien suunnittelu ja käytettävyys vaativat didaktista osaamista. Oppimisympäristöjen luominen verkossa vaatii opettajalta kykyjä ja taitoa toisella tavalla kuin perinteinen luokkahuoneopetus. Kuitenkin luokkahuoneopetuksenkin tulisi olla sellaista, että sitä voi hyödyntää jakamalla se virtuaalisesti. Opettajalta vaaditaan innovaatiokykyä, mutta myös kykyä itsekuriin ja itsearviointiin digitaalisten materiaalien luomisessa ja muokkaamisessa. (Koch 2014.)

Opettajan tehtävä on edesauttaa oppijan oppimista. Diginatiivi -aikakauden oppijat odottavat teknologian ja digitalisaation olevan sisällytettynä opetukseen, joten opettajan tehtävä on muokata omaa opetustaan niin, että voi hyödyntää digitaalista materiaalia mahdollisimman paljon ja monipuolisesti. Digitaalisen materiaalin on oltava aktivoivaa, interaktiivista ja palautetta antavaa. (Littlefield ym. 2015.)

Opettaja voi rakentaa digitaalista materiaalia erilaisille oppimisalustoille, joihin vain tietyillä opiskelijoilla on pääsyoikeus tai jakaa materiaalin julkisesti. Materiaali voi sisältää upotettuja linkkejä tai URL-osoitteita. Oppimateriaali voi sisältää digitaalisia äänestyksiä tai tietokilpailun kaltaisia kyselyjä opetettavasta aiheesta, joiden opiskelija saa palautetta oppimisestaan. Oppimisalustalle voidaan laittaa diaesityksiä, joihin liittyy tehtäviä. Oppimismateriaali voi olla myös internetissä vapaasti käytettävissä olevia videoita, nauhoitettuja luentoja tai aiheeseen tehtyjä oppimistyökaluja, digitaalisia oppimisportaaleja. Materiaali voi olla käytössä online-kurssilla, luokkahuoneopetuksen tukena tai monimuoto-opetuksessa. (Littlefield ym. 2015.)

Digitaalisen materiaalin luomisessa ja muokkaamisessa voi olla haasteena löytää juuri aiheeseen sopiva, rajattu materiaali, sillä tietoa löytyy runsaasti. Opettajan tehtävä on muokata ja rajata materiaali sopivaksi, selkeäksi ja esitys- ja käyttökelpoiseksi. Esteenä digimateriaalin käytölle voikin olla opettajan teknisten taitojen puute tai teknologisten ratkaisujen tuen puute, jotka voivat liittyä esimerkiksi koulun tietokoneisiin, internetvalmiuksiin tai verkkoyhteyksiin. Materiaalin on oltava helposti opiskelijan löydettävissä ja toistettavissa ja materiaalin on oltava yhteensopiva ja toistettavissa oleva erilaisten järjestelmien kanssa. Pedagogisesti materiaalissa on pystyttävä esittämään oppimistavoitteet ja tuettava interaktiivista osallistumista ja itsearviointia. (Littlefield ym. 2015.)

LÄHTEET:
Álvarez-Nieto C, Richardson J, Parra-Anguita G, Linares-Abad M, Huss N, Grande-Gascón HL, Grose J, Huynen M & López-Medina IM. 2018. Developing digital educational materials for nursing and sustainability: The results of an observational study. Nurse Education Today (69), 139-146.
Koch LF. 2014. The nursing educator’s role in e-learning: a literature review. Nurse Education Today 34, 1382-1387.
Littlefield MB, Rubinstein K & Pittman ME. 2015. Beyond PowerPoint:Using Learning Objects to Enhance Social Work Courses.Journal of Tecnology in Human Services (33), 172-190.
Redecker C. 2017. European framework for the digital competence of educators: DigCompEdu. Punie, Y. (ed). EUR 28775 EN. Publications Office of the European Union, Luxembourg.

# data[].attributes.body
Digitalisaatio muuttaa opetuksen vuorovaikutusta, tiedon hallintaa ja toimintatapoja. Digitaalinen teknologia tulisi liittää oppijoiden oppimisprosesseihin ja sen tulisi aktivoida oppimista uusien pedagogisten ratkaisujen avulla.  Opettajalta vaaditaan uudenlaista osaamista digitalisaation myötä. Digitalisaatio antaa mahdollisuuksia uusiin ratkaisuihin ja toimintatapoihin, kun opettaja osaa niitä hyödyntää ja ohjata oppijoitaan käyttöön. (Redecker 2017.)  Opettajan on osattava etsiä ja löytää, muokata, luoda, käsitellä ja jakaa digitaalista opetusmateriaalia oppijoiden oppimistavoitteet, opetusmenetelmät ja muut resurssit huomioiden (Redecker 2017).

Terveysalalla digitaalinen teknologia on nopeasti kasvava osa-alue, jossa potilaiden omat mahdollisuudet osallistua omaan hoitoonsa lisääntyvät koko ajan. Samalla ammattilaisten tietojärjestelmät, joilla potilaiden hoitoon, konsultaatioon tai vuorovaikutukseen voidaan osallistua, muuttuvat ja kehittyvät. Terveysalan opiskelijoilla ja vastavalmistuvilla terveysalan ammattilaisilla tulisi jatkossa olla taitoa ja kykyä osallistua näiden järjestelmien kehittämiseen, suunnitteluun ja käyttöön. Tämä asettaa haasteita terveysalan opettajan tulevaisuuden työlle. (McCabe & Timmins 2016.)

Opetuksen digitalisoituminen vaatii opettajilta osaamista teknisesti ja sisältökohtaisesti sekä kykyä soveltaa materiaalia pedagogisesti sopivaksi. Opettaja valitsee, luo ja muokkaa digitaalista materiaalia kohderyhmälle sopivaksi. Digitaalinen osaaminen onkin enemmän kuin teknologian käyttöä ja sen avulla opettamista, sillä opettajan osaamisalueisiin kuuluu digitalisaatiossa materiaalin soveltamista opiskelijoille, mutta myös käytössä oleviin organisaation järjestelmiin, myös omiin kykyihinsä. (Redecker 2017.) Opettajan tulisi pystyä käyttämään opetuksessaan eri verkkosovelluksia.  Verkossa tapahtuvaa opiskelijan ohjausta ja oppimisen tukemista tulee myös aktiivisesti harjoitella. (Sormunen & Saaranen 2018.)

LÄHTEET:
McCabe C & Timmins F. 2016. Embracing healthcare technology- What is the way forward for nurse education? Nurse Education in Practise (21) 104-106.
Redecker C. 2017. European framework for the digital competence of educators: DigCompEdu. Punie, Y. (ed). EUR 28775 EN. Publications Office of the European Union, Luxembourg.
Sormunen M & Saaranen T. 2018. Tieto- ja viestintätekniikka opetuksessa. Teoksessa Saaranen T, Koivula M, Ruotsalainen H, Wärnå-Furu C & Salminen L (toim.). Terveysalan opettajan käsikirja. 2., uudistettu laitos. Tietosanoma, Helsinki, 108-115.

# data[].attributes.headline
Blogi digitaalisesta oppimisesta, materiaaleista ja niiden soveltamisesta 

# data[].attributes.subject
Blogi digitaalisesta oppimisesta, materiaaleista ja niiden soveltamisesta 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Matleena Laakso

Email: firstname.surname@outlook.com
Tel.: +358 41 525 0067
Twitter:@MatleenaLaakso and LinkedIn (I share posts mainly in Finnish)

I am an expert in teaching and learning - specialized in e-learning and ICT in education and professional development. I have worked mainly as a freelancer trainer since 2014. I also work as a visiting lecturer at the School of Pedagogical Innovation at TAMK - Tampere University of Applied Sciences and as an expert (digital pedagogy) at Tampere University. I have done my master's degree in adult education and worked with continuing professional development for 20 years. I speak Finnish, English and some German and Swedish.

Since 2009 my main areas have been working with ICT in education, e-learning, online courses, social media and mobile learning. I have worked with companies, public administration, organizations and especially with educational institutions - from elementary to higher education. I am also well-known for this blog and slides, which have been viewed for more than one million times.

My previous work experience includes working at Kiipula Vocational Collage, the School of Professional Teacher Education at Oulu University of Applied Sciences, the Brahea Centre at the University of Turku, Center of Educational Technology at the City of Tampere and several units at the University of Tampere. Until 2004 I worked at the unit that educated, researched and developed processes for learning, counselling and evaluation in work communities. At that time I specialized in problem-based learning, co-operative learning and learning at work. Later at 2020 I educated and mentored several teams to create online courses.

Presentations in English

# data[].attributes.attachment_link.description
Email: firstname.surname@outlook.com Tel.: +358 41 525 0067 Twitter:@MatleenaLaakso and LinkedIn (I share posts mainly in Finnish) I am an expert in teaching and learning - specialized in e-learning and ICT in education and professional development. I have worked mainly as a freelancer trainer since 2014.

# data[].attributes.headline
Opettajan itse tekemän digimateriaalin oikeudet (sivusto suomeksi ja ruotsiksi)

# data[].attributes.subject
Opettajan itse tekemän digimateriaalin oikeudet (sivusto suomeksi ja ruotsiksi)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Opettajan työtehtävänä on opetuksen toteuttaminen. Opettajien työehtosopimuksissa ei ole määräyksiä tekijänoikeuksista, eikä aiheesta ole useinkaan mitään mainintaa työsopimuksessa. Opettajat tekevät kuitenkin opetuskäyttöön paljon erilaisia diaesityksiä ja muunlaista oppimateriaalia. Osa tästä materiaalista tehdään myös vapaa-ajalla. Tässä artikkelissa käsitellään opettajan itse tekemään materiaaliin liittyviä tekijänoikeuskysymyksiä.

Aluksi on syytä kerrata tekijänoikeuslain pääperiaate: tekijänoikeudellinen suoja syntyy automaattisesti teoskynnyksen ylittävän työn tekijälle. Taloudelliset oikeudet voidaan myöhemmin siirtää toiselle osapuolelle, mutta moraaliset oikeudet säilyvät aina tekijällä.

Lähtökohtana pidetään siis sitä, että opettajan tekemän oppimateriaalin oikeudet säilyvät kokonaisuudessaan opettajalla itsellään.
Normaalikäyttösääntö
Tekijänoikeuslaissa ei ole kattavaa pykälää työsuhteessa syntyvän teoksen oikeuksien jakautumisesta, mutta vakiintuneena käytäntönä voidaan yleisesti pitää ns. normaalikäyttösääntöä, jonka mukaan työnantajalla on oikeus käyttää omassa toiminnassaan työntekijän laatimaa materiaalia.

Tietyillä aloilla normaalikäyttösäännön tulkinta on selkeää, sillä esimerkiksi toimittajan työtehtäviin kuuluu artikkeleiden laatiminen, joten työnantajalla on luonnollisesti oltava jotain oikeuksia käyttää työntekijänsä työn tulosta.
Opettajilla ei nimenomaista velvollisuutta
Opettajien kohdalla tilanne on erilainen, sillä yleisesti voidaan katsoa opettajalla olevan ainoastaan opetusvelvollisuus, mutta harvoissa sopimuksissa on edellytetty nimenomaisesti oppimateriaalin tekoa.

Opettajat voivat siis lähtökohtaisesti valita itse keinot, joilla he opetusvelvollisuutensa toteuttavat. Kun oppimateriaalin tekoon ei ole nimenomaisesti velvoitettu, voidaan katsoa, että kaikki oikeudet säilyvät opettajalla. Työnantajalla ei ole oikeutta käyttää ilman lupaa opettajan tekemää materiaalia edes oppilaitoksen sisäisesti.

Mikäli oppimateriaalin tekemisestä ei ole mainintaa työsopimuksessa, tai siitä ei ole erikseen sovittu, opettaja voi määrätä täysin teoksensa käytöstä. Jos opettaja on taas nimenomaisesti velvoitettu oppimateriaalin tekoon tai oppimateriaalin teosta maksetaan erillistä korvausta, on selvää, että työnantajalle siirtyy joitain oikeuksia. Tällöin siirtyneiden oikeuksien laajuus ratkeaa sovittujen ehtojen perusteella.

Moraalisista oikeuksista

Oppilaitoksen toiminnassa on kunnioitettava teoksen tekijän moraalisia oikeuksia, kuten oikeutta tulla mainituksi teoksen tekijänä. Teosta ei saa asettaa sellaiseen kontekstiin, joka loukkaa teoksen tekijää, tai herättää pahennusta teoksen tekijässä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Opettajan työtehtävänä on opetuksen toteuttaminen. Opettajien työehtosopimuksissa ei ole määräyksiä tekijänoikeuksista, eikä aiheesta ole useinkaan mitään mainintaa työsopimuksessa. Opettajat tekevät kuitenkin opetuskäyttöön paljon erilaisia diaesityksiä ja muunlaista oppimateriaalia. Osa tästä materiaalista tehdään myös vapaa-ajalla. Tässä artikkelissa käsitellään opettajan itse tekemään materiaaliin liittyviä tekijänoikeuskysymyksiä. Aluksi on syytä kerrata tekijänoikeuslain pääperiaate: tekijänoikeudellinen suoja syntyy automaattisesti teoskynnyksen ylittävän työn tekijälle.

# data[].attributes.headline
IPR University Center – information about intellectual property rights 

# data[].attributes.subject
IPR University Center – information about intellectual property rights 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
IPR University Center is a joint institute of six Finnish universities and is hosted by Hanken School of Economics. Its activities are sponsored by the IPR University Center Association. Member Universities are:

Hanken School of Economics

University of Helsinki

University of Turku

Aalto University

University of Eastern Finland

University of Lapland

IPR University Center produces IPR-related research and education, provides information services and publishes IPRinfo-online magazine. Read more about us

What are Intellectual Property Rights?

Intellectual property law is a field of law that consists of several types of rights. Usually IPRs are divided into two categories: copyright and industrial rights. Industrial property rights consist of the following: patents, utility models, design rights, trademarks, trade names, integrated circuits and plant variety rights.

# data[].attributes.attachment_link.title
IPR University Center - Information about Intellectual Property Rights - IPR University Center

# data[].attributes.attachment_link.description
IPR University Center is a joint institute of six Finnish universities and is hosted by Hanken School of Economics. Its activities are sponsored by the IPR University Center Association. Member Universities are: Hanken School of Economics University of Helsinki University of Turku Aalto University University of Eastern Finland University of Lapland IPR University Center produces ...

# data[].attributes.attachment_link.description
The Finnish National Agency for Education’s core tasks are to develop education and training, early childhood education and lifelong learning and to promote internationalisation in Finland.

# data[].attributes.body
TerOpe - Osaavat opettajat yhdessä! -hanke 2019:
Itä-Suomen yliopisto, hoitotieteen laitos
Turun yliopisto,
hoitotieteen laitos

# data[].attributes.body
Digipedagogiikan perusteet, jonka tekijä on Osaavat opettajat yhdessä! (TerOpe) -hanke, on lisensoitu Creative Commons Nimeä-EiKaupallinen-JaaSamoin 4.0 Kansainvälinen -lisenssillä.