# data[].attributes.headline
Чеча М.О Володимирівська філія Ганнівського ліцею

# data[].attributes.subject
Чеча М.О Володимирівська філія Ганнівського ліцею

# data[].attributes.attachment_link.title
Квантовий стрибок Шевченка

# data[].attributes.headline
Чеча М.О Володимирівська філія Ганнівського ліцею

# data[].attributes.subject
Чеча М.О Володимирівська філія Ганнівського ліцею

# data[].attributes.headline
Чеча М.О Володимирівська філія Ганнівського ліцею

# data[].attributes.subject
Чеча М.О Володимирівська філія Ганнівського ліцею

# data[].attributes.attachment_link.title
Презентація "Книги, які варто прочитати до дні української мови та писемності"

# data[].attributes.headline
Галина КоновалПростір української книги: Сашко Дерманський

# data[].attributes.subject
Галина КоновалПростір української книги: Сашко Дерманський

# data[].attributes.attachment_link.title
Простір укр. книги

# data[].attributes.headline
Капітанівський ліцей

# data[].attributes.subject
Капітанівський ліцей

# data[].attributes.body
Постер "Славна давнина України" для учнів 5-9 класів

# data[].attributes.attachment_link.title
Славна давнина України.pdf

# data[].attributes.attachment_link.description
Store photos and docs online. Access them from any PC, Mac or phone. Create and work together on Word, Excel or PowerPoint documents.

# data[].attributes.headline
Куріленко Лариса Пав

# data[].attributes.body
Куріленко Лариса Павлівна Новгородківська філія ім. П.Ф.Козуля

# data[].attributes.attachment_link.title
Волонтери - люди доброї волі

# data[].attributes.headline
Мальцева Алла Василівна                                  Міста Героїв України!

# data[].attributes.subject
Мальцева Алла Василівна                                  Міста Героїв України!

# data[].attributes.headline
Чеча М.О. Володимирівська філія Ганнівського ліцею

# data[].attributes.subject
Чеча М.О. Володимирівська філія Ганнівського ліцею

# data[].attributes.headline
Марина Козаченк

# data[].attributes.body
Марина Козаченко ДЗП(ПТ)О"КПЛСПіТ"

# data[].attributes.attachment_link.title
Перлини Кропивницького

# data[].attributes.headline
Галина Коновал    "Люби і знай свій рідний край. Монастирище"

# data[].attributes.subject
Галина Коновал    "Люби і знай свій рідний край. Монастирище"

# data[].attributes.headline
Капітанівський ліцей

# data[].attributes.subject
Капітанівський ліцей

# data[].attributes.body
"Національно-патріотичне виховання" - сторінка блогу "Бібліосвіт"

# data[].attributes.attachment_link.title
Національно-патріотичне виховання

# data[].attributes.attachment_link.description
Презентація-огляд сучасних дитячих творів українських письменників ”Про Україну: від давнини до сучасності” Віртуальна виставка ”М…

# data[].attributes.headline
Письменники України<

# data[].attributes.body
Письменники України

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Тетяна Маслій

# data[].attributes.attachment_link.title
Письменники України

# data[].attributes.attachment_link.description
З'єднай фото  письменника  та назву його твору

# data[].attributes.headline
Міста рідного краю

# data[].attributes.body
Міста рідного краю

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Тетяна Маслій

# data[].attributes.attachment_link.title
Міста рідного краю

# data[].attributes.attachment_link.description
У хмарі букв знайди назви міст Кіровоградської області

# data[].attributes.headline
Капітанівський ліцей

# data[].attributes.subject
Капітанівський ліцей

# data[].attributes.body
Віртуальна виставка "Магія слова та загадковість творів". Портрет-презентація письменника-земляка О. Жовни. Для учнів 5-11 класів.

# data[].attributes.attachment_link.title
Магія слова та загадковість творів.pptx

# data[].attributes.attachment_link.description
"МАГІЯ СЛОВА ТА ЗАГАДКОВІСТЬ ТВОРІВ" КАПІТАНІВСЬКИЙ ЛІЦЕЙ НОВОМИРГОРОДСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ КІРОВОГРАДСЬКОЇ ОБЛАСТІ ВІРТУАЛЬНА ВИСТАВКА Портрет-презентація письменника-земляка ОЛЕКСАНДРА ЖОВНИ Підготувала - директор бібліотеки, Ніна БЕБИХ

# data[].attributes.headline
Людмила Лазаренко  "Сім чудес України"

# data[].attributes.subject
Людмила Лазаренко  "Сім чудес України"

# data[].attributes.attachment_link.title
Сім чудес України

# data[].attributes.headline
КЗ "Верблюзький НВК"

# data[].attributes.subject
КЗ "Верблюзький НВК"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Тетяна Маслій

# data[].attributes.attachment_link.title
МОЯ КІРОВОГРАДЩИНА.pptx

# data[].attributes.headline
Бортко Ірина Бобринецька спеціальна загальноосвітня школа

# data[].attributes.subject
Бортко Ірина Бобринецька спеціальна загальноосвітня школа

# data[].attributes.attachment_link.title
Сучасні поети Кіровоградщини

# data[].attributes.body
Тубальцева Ірина Іванівна
Комунальний заклад "Кетрисанівський ліцей"
Національно-патріотичне виховання!

# data[].attributes.headline
Людмила Лазаренко  "Соборність України"

# data[].attributes.subject
Людмила Лазаренко  "Соборність України"

# data[].attributes.attachment_link.title
Соборність України

# data[].attributes.headline
Нікітюк Ірина Бобринецька спеціальна школа

# data[].attributes.subject
Нікітюк Ірина Бобринецька спеціальна школа

# data[].attributes.attachment_link.title
Сучасні поети Кіровоградщини.pptx Наталія Квашенко

# data[].attributes.attachment_link.title
Навчаємося  жити безпечно

# data[].attributes.headline
Робота школи 

# data[].attributes.subject
Робота школи 

# data[].attributes.headline
Капітанівський ліцей

# data[].attributes.subject
Капітанівський ліцей

# data[].attributes.body
Колекція вправ "З любов'ю до України".

# data[].attributes.attachment_link.title
Перевір себе "З любов'ю до України"

# data[].attributes.attachment_link.description
Виконайте всі вправи, які подано в даній колекції.

# data[].attributes.headline
Доброштан Олександр Бобринецька спеціальна загальноосвітня школа

# data[].attributes.subject
Доброштан Олександр Бобринецька спеціальна загальноосвітня школа

# data[].attributes.attachment_link.title
10 українських письменників, яких потрібно прочитати

# data[].attributes.headline
Куріленко Лариса Пав

# data[].attributes.body
Куріленко Лариса Павлівна Новгородківська філія ім. П.Ф.Козуля

# data[].attributes.headline
Чорна Ірина, Ліцей "НУШ". Колекція патріотичних онлайн-ігор та вправ

# data[].attributes.subject
Чорна Ірина, Ліцей "НУШ". Колекція патріотичних онлайн-ігор та вправ

# data[].attributes.attachment_link.title
Чорна І.Ю. Колекція патріотичних онлайн-ігор та вправ 

# data[].attributes.headline
Інтерактивний плакат

# data[].attributes.body
Інтерактивний плакат "Календарно-обрядові пісні України"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Тетяна Маслій

# data[].attributes.attachment_link.title
Календарно-обрядові пісні України

# data[].attributes.attachment_link.description
View the interactive image by Тетяна Маслій

# data[].attributes.headline
Цвик-Косєєва Ірина "Преображенська гімназія"                                     Українські письменники та поети 

# data[].attributes.subject
Цвик-Косєєва Ірина "Преображенська гімназія"                                     Українські письменники та поети 

# data[].attributes.body
https://learningapps.org/watch?v=p37rg2u5j22

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Алла Мальцева

# data[].attributes.attachment_link.title
Українські письменники та поети

# data[].attributes.attachment_link.description
Дуже рада, що ти виконуєш цю вправу!

# data[].attributes.headline
Доброштан Олександр Бобринецька спеціальна школа

# data[].attributes.subject
Доброштан Олександр Бобринецька спеціальна школа

# data[].attributes.body
Подорожуємо Бобринеччиною

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Бобринеччина має особливе географічне положення.
За визначенням відомого українського історика Наталії Яковенко, яка народилася в селі Миколо-Бабанка, Бобринецького району, наш край розташований в межах так званого "Великого степу" - гігантського рівнинного пасма, що тягнеться без гір і лісів від Тихого океану майже до Дунаю. Сітка балок та річок, сприятливі природно-кліматичні умови, приваблювали людей для поселення з найдавніших часів. Але з часів "неолітичної революції" - наш край це постійне порубіжжя між Лісостепом і Степом. Хвилі кочових племен перекочувалися по наших землях, а багато з них, дійшовши до України, надовго залишилися в тутешніх степах.

Тут гарно будь-якої пори. Заворожують звивисті стрічки рік, які існували ще в давнину, вражає унікальний ландшафт, де природа створила неймовірно талановиту картину з крутими кам'яними схилами, печерами, навислими над водою брилами гранітних скель, коріння яких вросли в землю далеко від берегів річки, розмаїттям квітів та дерев. А околиці Бобринця, які були і є духовною аурою слов'янського благодатного місця запрошують вас у цікаву подорож.

Почати подорож зручно з м.Бобринець - залізничної станції, що має добре залізничне та автобусне сполучення з багатьма населеними пунктами не тільки Кіровоградщини, а й усієї України. Відразу за містом видно долину річки Сугоклеї. Є тут і рівнинні масиви і чимало яруг та балок. Закріплені дібровами, яри і балки не піддаються ерозії. Для нашої степової Бобринеччини - це справжня зелена перлина. Подекуди на території району на поверхню виходять докембрійські граніти, втілення самої вічності.
Перший цікавий об'єкт-"Слони".
"Слони" - назва геологічної пам'ятки природи поблизу с. Полум'яне. Три кам'яних велета - гранітні брили, що здіймаються над поверхнею, ніби прийшли напитися до водосховища. Двом маленьким "слоненятам" вода аж перехльостує через спини. Третій слон великий, над водою видно біля 6 метрів його кам'яного тіла. На спині його вмостилися степові рослини - типчак, келерія гребінчаста, волошка рейнська тощо і, звичайно, види петрофіти. Серед них ендемічна гвоздика прибузька, вид, занесений до Червоної книги України, специфічні "кам'яні" папороті. Подекуди трапляються декоративний степовий вид з родини лілійних гадюча цибулька. За трьома "слонами" тягнеться шлейф відслонень - виходів давніх порід на схилі невеликої балки. На них наявна велика популяція сну чорнію чого, невеликі ділянки угруповань ковили Лессінга (обидва види з Червоної книги України), зрідка зростає рідкісний степовий вид белевалія сарматська.
Легенда говорить, що в сиву давнину, на території нашого краю блукали мамонти. Клімат тоді був теплий і м'який, скрізь буяла зелень. Та поступово клімат змінювався. Насувався льодовик. Усі звірі почали поступово відходити від льодовика. Рушила за всіма і одна сім'я мамонтів. Але вони не встигали втікати від льодовика. Дійшли вони до великої річки, і вода перепинила шлях їм. Схилились мамонти до води, тай завмерли, перетворившись на камінь. Ніні ця слонова компанія складає єдине ціле і є відомою у Бобринецькому районі.

Далі рухаємося по схилах Володимирівської балки в долині річки Бобринки, притоки Сугоклеї.
Прибережна ділянка річки прикрашена гранітними відслоненнями поміж яких зростають рідкісні та малопоширені види рослин. Саме тут знаходиться стародавнє капище, сім каменів якого стоять на пагорбі над Володимирівською балкою, і ніби відкривають вхід у долину. Професор Д.І.Телегін під час археологічних розкопок Олексіївської стоянки первісної людини Кроманьйонського періоду дискутував про започаткування міста Бобринець і центром поселення визначав так звану Хрестовоздвиженську криницю-копанку, яка пізніше згадується як козача балка "Хрест". Д.Телегін на землі намалював схему, що нагадувала хрест святого Антонія. Тобто, перехрестя річок Сугоклея та Бобринка утворюють Солярний символ, який в дохристиянський період був язичницьким капищем, що зареєстровано на археологічній карті кіровоградського археолога Берковича-Лепінського (50-ті роки ХХ ст.) А в християнський період використовується як місце Хрестовоздвиження для здійснення інших ритуальних та канонічних цілей.

Цю місцину деякі довгожителі Бобринця сьогодні називають величезним природним музеєм просто неба. Бо тут є можливість ознайомитися з рідкісними експонатами: і геологічними, і ботанічними, і археологічними, і культурними. Вони переповідають нащадкам про диво, яке до сих пір зберегла природа на одній із скель: залишки слідів людської ноги, копита коня та крісла. Існує три версії легенди. За першою - ці сліди залишив монах, який йшов з Афонських гір і сів спочити та помолитися. Сила його молитви була настільки великою, що від неї й залишилися сліди.

За другою - тут відпочивав давньоруський богатир-витязь, а третя говорить, що сам Господь посвятив ці місця. Таємничості додають і струмочки, що витікають зі скель. Колись джерело било фонтаном до 15 сантиметрів. З нього по цей день беруть цілющу водичку. Про святість джерела говорять і два символічні хрести на каменях. Історики стверджують, що за це джерело велася боротьба між мусульманами та православними, вода з цих місць вважалася обома релігіями священною та цілющою. До кінця ХІХ століття на цьому місці була православна капличка.
у 2007 році прихожани Свято-Вознесенького собору розчистили джерело, поставили хрест, відслужили водосвятний молебень і назвали його "Вознесенським". За свідченням істориків саме звідси починається історія нашого міста

Свято-Миколаївська церква
Виняткову роль у житті будь-якого поселення відіграють церкви. У 1792 році у Бобринці була освячена дерев'яна Миколаївська церква. До того часу на місці церкви діяла Миколаївська православна каплиця. Спочатку храм був побудований у стилі пізнього класицизму. 1863 року до нього добудували бокові вівтарі і дзвіницю, що наблизило споруду до неоруського стилю. Церква розташована на одній із головних вулиць міста і в будь-яку пору року є її окрасою.

Щоб подивитися на величний Володимирський собор, необов'язково їхати до Києва. В самому центрі Бобринця височить його зменшена копія - Свято - Вознесенський храм. Він є справжньою окрасою міста, його візитною карткою.

Собор на честь Вознесіння Господнього був закладений у 1898 році, споруджувався на кошти бобринчан. Левову частину становили пожертви меценатів, один з них Артемій Ворніков, про що говорила дошка, встановлена на вході в собор. На ній золотими літерами було викарбувано "Храм сей сооружен его попечительством и на денги действительного тайного статского советника Артемия Ворникова":

Яків Паученко, який побудував Єлисаветграді чимало чудових будівель, звичайно мріяв, про свій Собор, як вершину свого інтелекту і духу.

Безпосередньо будували собор з 1905-1912 рік, він споруджений в так званому "візантійському стилі", що отримав поширення у 60-х роках XIX століття.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Оксана Кузьменко

# data[].attributes.attachment_link.title
Поважай ту місцевість і народ, де Всевишній надав тобі можливість жити

# data[].attributes.attachment_link.description
Бобринеччина має особливе географічне положення. За визначенням відомого українського історика Наталії Яковенко, яка народилася в селі Миколо-Бабанка, Бобринецького району, наш край розташований в межах так званого "Великого степу" - гігантського рівнинного пасма, що тягнеться без гір і лісів від Тихого океану майже до Дунаю.

# data[].attributes.headline
Національно-патріотичніонлайн ігри

# data[].attributes.subject
Національно-патріотичніонлайн ігри

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
книжкова вітальня

# data[].attributes.attachment_link.title
Національно-патриотичні онлай-ігри

# data[].attributes.headline
Куріленко Лариса Павлівна Новгородківська філія ім. П.Ф.Козуля

# data[].attributes.subject
Куріленко Лариса Павлівна Новгородківська філія ім. П.Ф.Козуля

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Лариса Куріленко

# data[].attributes.attachment_link.title
кирасири 14.mpg

# data[].attributes.headline
Бортко Ірина Бобринецька спеціальна загальноосвітня школа

# data[].attributes.subject
Бортко Ірина Бобринецька спеціальна загальноосвітня школа

# data[].attributes.body
Характерники і наш край

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Бобринецька районна дитяча бібліотека

# data[].attributes.attachment_link.title
Характерники і наш край

# data[].attributes.attachment_link.description
Характерництво і наш Бобринецький край Тема характерництва завжди була не публічною. Як у старовину, та…

# data[].attributes.headline
Патріотичний відеомікс

# data[].attributes.subject
Патріотичний відеомікс

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
книжкова вітальня

# data[].attributes.attachment_link.title
Патріотичний відеомікс

# data[].attributes.attachment_link.description
Патріотичні браслети для зисників та захисниць від ліцеїстів. День Соборності "Щоб ніколи світанки не здригалися від слова війна" ...

# data[].attributes.headline
Марина Козаченко ДЗП

# data[].attributes.body
Марина Козаченко ДЗП(ПТ)О"КПЛСПіТ"

# data[].attributes.attachment_link.title
Українська поезія

# data[].attributes.attachment_link.description
З'єднай правильно пари: автор та його твір

# data[].attributes.headline
Гайдай Людмила                            Урок позакласного читання за творчістю О.Бурбело "І я свою молитву долучаю за Україну, що в світах одна"  

# data[].attributes.subject
Гайдай Людмила                            Урок позакласного читання за творчістю О.Бурбело "І я свою молитву долучаю за Україну, що в світах одна"  

# data[].attributes.attachment_link.title
І я свою молитву долучаю за Україну

# data[].attributes.headline
Капітанівський ліцей

# data[].attributes.subject
Капітанівський ліцей

# data[].attributes.body
Опитувальник "Державотворення України".

# data[].attributes.attachment_link.title
Державотворення України

# data[].attributes.attachment_link.description
Дайте будь ласка відповіді на запитання, які пов’язанні з історичними подіями українського державотворення

# data[].attributes.headline
Мальцева Алла Василівна "Преображенська гімназія"                                                                           Та,що пише серцем! (Нарис за творчістю Ольги Юхименко-Могильди) 

# data[].attributes.subject
Мальцева Алла Василівна "Преображенська гімназія"                                                                           Та,що пише серцем! (Нарис за творчістю Ольги Юхименко-Могильди) 

# data[].attributes.attachment_link.title
Що пише серцем О.Могильда

# data[].attributes.headline
Нікітюк Ірина Бобринецька спеціальна загальноосвітня школа

# data[].attributes.subject
Нікітюк Ірина Бобринецька спеціальна загальноосвітня школа

# data[].attributes.body
Марко Кропивницький у Бобринці

# data[].attributes.headline
Наталія Черненко ДЗП(ПТ)О "КПЛСПіТ"

# data[].attributes.subject
Наталія Черненко ДЗП(ПТ)О "КПЛСПіТ"

# data[].attributes.attachment_link.title
Не руйнуй гармонії земної

# data[].attributes.headline
Чорна Ірина, Ліцей "НУШ". Інтерактивна книжкова виставка "З Україною в серці"

# data[].attributes.subject
Чорна Ірина, Ліцей "НУШ". Інтерактивна книжкова виставка "З Україною в серці"

# data[].attributes.attachment_link.title
Інтерактивна книжкова виставка З Україною у серці.pptx

# data[].attributes.headline
Віртуальна виставка "Майдан: історія у фільмах, літературі, поезії." День пам'яті ГЕРОЇВ НЕБЕСНОЇ СОТНІ.

# data[].attributes.subject
Віртуальна виставка "Майдан: історія у фільмах, літературі, поезії." День пам'яті ГЕРОЇВ НЕБЕСНОЇ СОТНІ.

# data[].attributes.attachment_link.title
Майдан Огляд

# data[].attributes.headline
Тетяна РУЖАНСЬКА. Сайт  бібліотеки Помічнянського ліцею №3 "Гармонія" "Виховуємо громадянина-патріота"

# data[].attributes.subject
Тетяна РУЖАНСЬКА. Сайт  бібліотеки Помічнянського ліцею №3 "Гармонія" "Виховуємо громадянина-патріота"

# data[].attributes.attachment_link.title
Бібліотека патріотичного виховання

# data[].attributes.headline
Черненко Наталія ДЗП(ПТ)О "КПЛСПіТ"

# data[].attributes.subject
Черненко Наталія ДЗП(ПТ)О "КПЛСПіТ"

# data[].attributes.attachment_link.title
Навічно в пам'яті людській

# data[].attributes.headline
Під чаром рідної землі

# data[].attributes.subject
Під чаром рідної землі

# data[].attributes.headline
Куріленко Лариса Павлівна Новгородківська філія ім. П.Ф.Козуля

# data[].attributes.subject
Куріленко Лариса Павлівна Новгородківська філія ім. П.Ф.Козуля

# data[].attributes.attachment_link.title
Новгородківська філія ім.П.Ф.Козуля | #Інаоновленійземлі

# data[].attributes.attachment_link.description
#Інаоновленійземлі
До 209 річниці з дня народження Т.Г.Шевченка учні нашого закладу взяли участь в патріотичному спецпроекті ”І на оновленій землі...”, записавши відео декламування поезій Т.Г.Шевченка

# data[].attributes.headline
Цвик-Косєєва Ірина "Преображенська гімназія"                                          в рамках проєкту "Все буде Україна!"                     Ланчуковський Данило з піснею "Україно моя!"

# data[].attributes.subject
Цвик-Косєєва Ірина "Преображенська гімназія"                                          в рамках проєкту "Все буде Україна!"                     Ланчуковський Данило з піснею "Україно моя!"

# data[].attributes.attachment_link.title
Ланчуковський Данило Україно моя!

# data[].attributes.headline
Чорна Ірина, Ліцей "НУШ". Віртуальна книжкова виставка "19 книг про Крим, написаних після анексії"

# data[].attributes.subject
Чорна Ірина, Ліцей "НУШ". Віртуальна книжкова виставка "19 книг про Крим, написаних після анексії"

# data[].attributes.attachment_link.title
19 книг про Крим.mp4

# data[].attributes.headline
Хто не знає свого минулого,той не вартий свого майбутнього

# data[].attributes.subject
Хто не знає свого минулого,той не вартий свого майбутнього

# data[].attributes.headline
Відеопрезентація книги Левітас Фелікс "Князі України". 

# data[].attributes.subject
Відеопрезентація книги Левітас Фелікс "Князі України". 

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Світлана Полтавець

# data[].attributes.attachment_link.title
Князі України

# data[].attributes.headline
Онлайн пазли "Козацька сила"

# data[].attributes.subject
Онлайн пазли "Козацька сила"

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
полтавець с.в.

# data[].attributes.attachment_link.title
Козацька сила - jigsaw puzzle (54 pieces)

# data[].attributes.headline
Віннік Марина Новомиколаївська гімназія Кропивницької міської ради

# data[].attributes.subject
Віннік Марина Новомиколаївська гімназія Кропивницької міської ради

# data[].attributes.body
Чиє ім'я носить твоя вулиця в місті Кропивницький

# data[].attributes.headline
Віннік Марина Новомиколаївська гімназія Кропивницької міської ради

# data[].attributes.subject
Віннік Марина Новомиколаївська гімназія Кропивницької міської ради

# data[].attributes.attachment_link.description
Get access to files anywhere through secure cloud storage and file backup for your photos, videos, files and more with Google Drive.

# data[].attributes.headline
Національно-патріотичне виховання

# data[].attributes.subject
Національно-патріотичне виховання

# data[].attributes.headline
Робота школи у воєнний  час

# data[].attributes.subject
Робота школи у воєнний  час

# data[].attributes.headline
конкурс фото до дня української хустки

# data[].attributes.subject
конкурс фото до дня української хустки

# data[].attributes.headline
Людмила Гайдай                                          Презентація патріотичних казок Ірини Мацко "Незламне прагнення до волі"

# data[].attributes.subject
Людмила Гайдай                                          Презентація патріотичних казок Ірини Мацко "Незламне прагнення до волі"

# data[].attributes.attachment_link.title
Незламне прагнення до волі 2

# data[].attributes.headline
Віртуальна екскурсія "Тихо торкаються душі..." Анна Черненко - відома сучасна художниця.

# data[].attributes.subject
Віртуальна екскурсія "Тихо торкаються душі..." Анна Черненко - відома сучасна художниця.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Світлана Полтавець

# data[].attributes.attachment_link.title
Віртуальна екскурсія "Тихо торкаються душі..." Анна Черненко - відома сучасна художниця.

# data[].attributes.headline
Людмила Гайдай      Дослідницький проєкт "Українки , які вразили світ"  

# data[].attributes.subject
Людмила Гайдай      Дослідницький проєкт "Українки , які вразили світ"  

# data[].attributes.attachment_link.title
українки які вразили 3

# data[].attributes.headline
Людмила Гайдай                                 Вшановуємо Шевченка: "Життя і творчість Шевченка у цифрах"

# data[].attributes.subject
Людмила Гайдай                                 Вшановуємо Шевченка: "Життя і творчість Шевченка у цифрах"

# data[].attributes.attachment_link.title
Вшановуємо Шевченка 3

# data[].attributes.headline
Дивовижна доля книжки

# data[].attributes.subject
Дивовижна доля книжки

# data[].attributes.headline
Із народної криниці

# data[].attributes.subject
Із народної криниці

# data[].attributes.headline
Україна соборна і незалежна

# data[].attributes.subject
Україна соборна і незалежна

# data[].attributes.headline
Тетяна РУЖАНСЬКА. Сторінка блогу "Поліанна" "Війна росії проти України. 2014-2023"

# data[].attributes.subject
Тетяна РУЖАНСЬКА. Сторінка блогу "Поліанна" "Війна росії проти України. 2014-2023"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
24 лютого 2022 року о 5 годині ранку росія завдала ракетних ударів по території України й розпочала пряме повномасштабне вторгнення.

Почалася Велика Війна українського народу проти нацистсько-фашистської орди рф.
Російсько-українська війна (з 2014)
Увесь український народ став на захист рідної землі.

Ми впевнені - Україна переможе! За нами Правда, з нами Бог! Нас підтримує весь світ!

Українці - вільний, нескорений народ!

Слава Україні! Героям слава! Смерть ворогам!

# data[].attributes.attachment_link.title
Війна росії проти України. 2014-2023

# data[].attributes.attachment_link.description
24 лютого 2022 року о 5 годині ранку росія завдала ракетних ударів по території України й розпочала пряме повномасштабне вторгнення. Почалася Велика Війна українського народу проти нацистсько-фашистської орди рф. Російсько-українська війна (з 2014) Увесь український народ став на захист рідної землі. Ми впевнені - Україна переможе! За нами Правда, з нами Бог!

# data[].attributes.headline
 Національно -патріотичне виховання 

# data[].attributes.subject
 Національно -патріотичне виховання 

# data[].attributes.body
Сторінка бібліотекаря школи
Піддубної Людмили
Камянецька філія
"Торговицький ліцей ім. Є.Ф. Маланюка"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Бібліотека-це скарбниця всіх багатств людського духу"

Професійне кредо бібліотекаря:

Віртуальна галерея: Незламні.

https://ukrainianphotographers.com/unbreakable

"Місто- герой України 2022"

https://drive.google.com/file/d/1ZQZy5pjQ-R6iT2ULhHLtuv9J6WUGbWeI/view?usp=share_link

Віртуальна книжкова виставка
ВИКОРИСТАННЯ В РОБОТ І ШКІЛЬНОЇ БІБЛІОТЕКИ ПЕДАГОГІЧНОЇ ТА ЛІТЕРАТУРНОЇ СПАДЩИНИ В. СУХОМЛИНСЬКОГО
(Презентація присвячена 100-річчю з дня народження В. Сухомлинського)

до 100-річчя з дня народження В. Сухомлинського.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Піддубна Людмила

# data[].attributes.attachment_link.title
Cторінка бібліотекаря школи

# data[].attributes.attachment_link.description
"Бібліотека-це скарбниця всіх багатств людського духу" Професійне кредо бібліотекаря: Віртуальна галерея: Незламні. https://ukrainianphotographers.com/unbreakable "Місто- герой України 2022" https://drive.google.com/file/d/1ZQZy5pjQ-R6iT2ULhHLtuv9J6WUGbWeI/view?usp=share_link Віртуальна книжкова виставка ВИКОРИСТАННЯ В РОБОТ І ШКІЛЬНОЇ БІБЛІОТЕКИ ПЕДАГОГІЧНОЇ ТА ЛІТЕРАТУРНОЇ СПАДЩИНИ В. СУХОМЛИНСЬКОГО (Презентація присвячена 100-річчю з дня народження В. Сухомлинського) до 100-річчя з дня народження В. Сухомлинського.

# data[].attributes.headline
Патріотичне виховання учнів 

# data[].attributes.subject
Патріотичне виховання учнів 

# data[].attributes.headline
Війна очима дітей

# data[].attributes.subject
Війна очима дітей

# data[].attributes.attachment_link.title
Війна очима дітей

# data[].attributes.headline
Українська  вишиванка

# data[].attributes.subject
Українська  вишиванка

# data[].attributes.attachment_link.title
Українська вишиванка

# data[].attributes.headline
Меркотан Ганна

# data[].attributes.subject
Меркотан Ганна

# data[].attributes.attachment_link.title
Поети Кіровоградщини

# data[].attributes.headline
Меркотан Ганна

# data[].attributes.subject
Меркотан Ганна

# data[].attributes.body
Музика війни

# data[].attributes.headline
Кам`янече-село семи річок

# data[].attributes.subject
Кам`янече-село семи річок

# data[].attributes.body
Піддубна Л.Ю.
Камянецька філія "Торговицький ліцею"

# data[].attributes.headline
Піддубна Л.Ю. <

# data[].attributes.body
Піддубна Л.Ю.
Камянецька філія "Торговицький ліцей"

# data[].attributes.attachment_link.title
Патріотичне виховання у поглядах В.Сухомлинського

# data[].attributes.headline
ПІСНЯ – ДУША

# data[].attributes.body
ПІСНЯ – ДУША НАРОДУ

24 лютого 2022 року Росія почала своє повномасштабне вторгнення до України. З того часу майже кожного дня ворог бомбить українські міста та села. Світогляд багатьох українців змінився, відбулася переоцінка цінностей, які існували в довоєнний час. Та навіть у найскладніші часи українці співають, адже музика завжди допомагала піднімати бойовий дух. І багато композицій, які були написані вже давно, отримали нове життя та набули нового сенсу.

Після того, як лідер українського гурту "Бумбокс" Андрій Хлівнюк заспівав акапельно народну пісню "Ой, у лузі червона калина" посеред Києва, який бомбили російські війська, вона набула нової популярності. Її переспівують у соціальних мережах дорослі та діти, включають за кермом машин, виконують воїни ЗСУ, у звичайні українці ставлять на рінгтони смартфонів. Але мало хто знає, що "Ой, у лузі червона калина" - це українська стрілецька пісня, створена понад сто років тому.

Ой у лузі червона калина похилилася,

Чогось наша славна Україна зажурилася.

А ми тую червону калину підіймемо,

А ми нашу славну Україну, гей, гей, розвеселимо!

Марширують наші добровольці у кривавий тан

Визволяти братів-українців з ворожих кайдан.

А ми наших братів-українців визволимо,

А ми нашу славну Україну, гей, гей, розвеселимо!

Не хилися, червона калино, маєш білий цвіт.

Не журися, славна Україно, маєш вільний рід.

А ми тую червону калину підіймемо,

А ми нашу славну Україну, гей, гей, розвеселимо!

Гей, у полі ярої пшениці золотистий лан,

Розпочали стрільці українські з ворогами тан!

А ми тую ярую пшеницю ізберемо,

А ми нашу славну Україну, гей, гей, розвеселимо!

Як повіє буйнесенький вітер з широких степів,

Та й прославить по всій Україні січових стрільців.

А ми тую стрілецькую славу збережемо,

А ми нашу славну Україну, гей, гей, розвеселимо!

За однією з версій перший варіант пісні написав у 1912 чи 1914 році поет, директор та режисер Українського театру "Руська бесіда" Степан Чарнецький. Текст "Ой, у лузі червона калина" був спеціально створений для постановки п'єси "Сонце Руїни" Василя Пачовського. У ній розповідалася історія одного з найтрагічніших для українців періодів – друга половина XVII ст. Він знаменувався розпадом української державності, багатьма кровопролитними війнами і звався "Руїна". А "Сонцем Руїни" називали гетьмана Петра Дорошенка (1627-1698 рр.), який був відомий своїми планами об'єднати українські землі.

За словами істориків, у фіналі п'єси мала звучати пісня "Я в лузі не калина була". Але згодом режисер вирішив використати більш оптимістичну пісню "Розлилися круті бережки".

Проте Степан Чарнецький продовжував працювати над піснею, поки у 1914 році у місті Стрий її не почув чотовий Українських Січових Стрільців (УСС), комендант сотні УСС, галицький військовий Григорій Трух. Новий варіант "Ой, у лузі червона калина" було створено після того, як Трух додав до нього кілька куплетів. Пісня одразу стала дуже популярною. Навіть найвідоміший львівський військово-історичний журнал на той час отримав назву "Літопис Червоної Калини".

У цьому історія написання пісні не закінчується. Наприкінці 1980 року "Ой, у лузі червона калина" здобула ще один куплет. Його додали українські дисиденти: композитор та диригент Леопольд Ященко та правозахисниця, учасниця руху 60-десятників, мемуаристка, публіцистка, журналістка та редактор "Вісника репресій в Україні" Надія Світлична.

Дуже багато стрілецьких, повстанських та пісень УПА актуалізувалося відповідно до умов нашого часу, до подій російсько-української війни. Серед них є популярною в наш час пісня «Батько наш — Бандера, Україна — мати!» Це українська патріотична пісня, в якій оспівують поширену в повстанських піснях історію про тяжко пораненого в бою вояка УПА, якого оплакує мати

Батько наш — Бандера, Україна — мати,
Ми за Україну буде́м воювати! | (2)

Ой, у лісі, лісі, під дубо́м зеленим,
Там лежить повстанець тяже́нько ране́ний. | (2)

Ой, лежи́ть він, ле́жить, терпить тяжкі муки,
Без ліво́ї но́ги, без право́ї ру́ки. | (2)

Як прийшла до нього рідна мати йо́го,
Плаче і ридає, жа́лує йо́го. | (2)

Ой, сину́ ж мій, си́ну, вже навоювався,
Без право́ї ручки, без ніжки зостався. | (2)

Мами ж наші, мами, не плачте́ за нами,
Не плачте́ за нами гіркими сльозами. | (2)

Батько наш — Бандера, Україна — мати,
Ми за Україну буде́м воювати! | (2)

А ми з москалями та й не в згоді жили,
На само́го Петра у́ бій ми вступили. | (2)

Москалі тікали, аж лапті́ губили,
А наші за ними постріли били. | (2)

Батько наш — Бандера, Україна — мати,
Ми за Україну буде́м воювати! | (2)

Ой, як мати сина сво́го поховала
На його могилі сло́ва написала. | (2)

На його могилі сло́ва написала:
Слава Україні! Всім героям слава! | (2)

Пісня «Батько наш Бандера, Україна — мати», яка стала трендовою завдяки флешмобу українських користувачів у TikTok, а потім поширилася в інших соцмережах й навіть прозвучала у Верховній Раді, є новотвором. (Новотвір – частково перероблений текст старої пісні на сучасний лад).

Виник цей текст десь разом із проголошенням незалежності України, коли стало можливим відкриття широкого пласту такого фольклору, коли ім'я Степана Бандери вже не було цензуроване радянською владою і коли відбулося загальнонаціональне піднесення.

Це варіант пісні УПА «Ой у лісі, лісі, під дубом зеленим, там лежить повстанець тяженько ранений». За мелодією оригінальна і нова пісні майже однакові, проте дещо відрізняються тексти.

1 січня день народження українського політичного діяча, теоретика та ідеолога українського національного руху ХХ століття, голови Проводу ОУН(б) Степана Бандери.

Бандера разом із Ярославом Стецьком був автором Акта відновлення Української держави 30 червня 1941 року. У липні 1941 року нацисти помістили Бандеру під домашній арешт, а згодом відправили до концтабору Заксенхаузен. Його звільнили у вересні 1944 року та запропонували участь у керівництві антирадянського збройного руху в тилу Червоної армії, однак Бандера на співпрацю з гітлерівцями не погодився.

Він загинув 15 жовтня 1959 року від рук агента КДБ Богдана Сташинського. Похований Бандера у Мюнхені. Націоналістичні організації традиційно 1 січня проводять смолоскипну ходу на вшанування річниці від дня народження Бандери.

Зараз цю композицію використовують як жарт і тролінг, але насправді це — стилізація під сумну повстанську пісню. У ній йдеться про те, що герої спочатку зазнають тяжких поранень у бою з росіянами, а потім гинуть та їхні матері пишуть на могилах слова: "Слава Україні".

Раніше ця пісня в розповідях про Степана Бандеру не звучала. Наскільки пісня давня, ніхто сказати не може. Вперше почали її  співати у

30-х роках минулого століття.

14 травня 2022 року на пісенному конкурсі "Євробачення-2022" перемогли представники України Kalush Orchestra з піснею Stefania.

Стефанія мамо, мамо Стефанія
Розквітає поле, а вона сивіє
Заспівай мені, мамо, колискову
Хочу ще почути твоє рідне слово

Вона мене колисала, дала мені ритм
І, напевне, силу волі не забрати в мене, бо дала вона
Напевне, знала, може, більше і від Соломона
Ломаними дорогами прийду я завжди до тебе
Вона не розбудить, не будить, мене в сильні бурі
Забере в бабулі дві дулі, ніби вони кулі
Дуже добре знала мене, не була обманута
Як була дуже втомлена, гойдала мене в такт

Люлі, люлі, люлі, гой!

Стефанія мамо, мамо Стефанія
Розквітає поле, а вона сивіє
Заспівай мені, мамо, колискову
Хочу ще почути твоє рідне слово

Я не в пеленах, но ма, но ма, хватить
Як би я не виріс, на виріст за речі платить
Я не мала дитина, вона далі нерви тратить
Я гуляв, шляк би тебе трафив!
Ти все молода, о мамо, на піку
Якщо не ціню опіку на піку слави, мені в тупіку
Забивайте піку, цю піку, я би попік, спік, своєю любов'ю

Люлі, люлі, люлі, гой!

Стефанія мамо, мамо Стефанія
Розквітає поле, а вона сивіє
Заспівай мені, мамо, колискову
Хочу ще почути твоє рідне слово

Стефанія мамо, мамо Стефанія
Розквітає поле, а вона сивіє
Заспівай мені, мамо, колискову
Хочу ще почути твоє рідне слово

Пісня Stefania, яка перемогла на пісенному консурсі "Євробачення-2022", була написана Олегом Псюком на честь 60-річчя його матері Стефанії Псюк. Це був своєрідний подарунок найріднішій людині, а вже пізніше було вирішено показати під час національного відбору на "Євробачення" саме цю композицію. Цікаво, що сама пісня для мами Стефанії стала приємним сюрпризом, адже вона не знала про те, що син вирішив присвятити їй нові рядки. Зрозуміла жінка все лише тоді, коли почула слова зі сцени.

Пісня була написана задовго до початку повномасштабного вторгнення російських військ на територію України. Як писав лідер та соліст гурту Олег Псюк в своєму інстаграмі: "Стефанія — так звати мою маму. Цю пісню присвятив їй і цю пісню ми будемо представляти на Євробаченні. Це щирий і душевний трек, у якому є український етнокод. Європа дуже кайфує від цього стилю".

Після 24 лютого 2022 року для багатьох українців пісня Kalush Orchestra Stefania набула нового сенсу. Наприклад, у ній є рядок "Ломаними дорогами прийду я завжди до тебе", який ніби промовляє нам, що попри руйнування в містах та селах, люди спішать до батьківського дому, до своєї Батьківщини.

Мати Стефанію можна назвати і прообразом усіх українських жінок, які в умовах війни залишаються сильними та незламними, захищаючи рідну країну, її дітей та майбутнє.

Гурт Kalush Orchestra у своїх кліпах та піснях завжди робить акцент саме на автентичності української культури та нації. Так сталося і з композицією Stefania. Під час виступу всі учасники гурту були одягнені в національний одяг, а також використали етнічні мотиви, образи істот з української міфології.

Музиканти гурту Kalush Orchestra вбачали в своєму виступі на пісенному конкурсі "Євробачення-2022" дві головні місії: закликати всіх людей допомагати Україні, розповівши світові про війну, та підвищити інтерес до української музики. Адже в цей момент культуру України намагаються знищити так само як міста та села, а музика Kalush Orchestra "Stefania" показує, що вона жива і буде жити в своїй унікальності та ідентичності.

Після виступу соліст Олег Псюк закликав світ допомогти Україні, спасти Маріуполь та "Азовсталь". Українські військові, зокрема і окремий загін спеціального призначення Нацгвардії "Азов", подякували виконавцям не лише за їхню підтримку, але й за перемогу.

"Доброго вечора, ми з України"Це найпопулярніша композиція цієї війни, адже вона стала не просто хітом, але й справжнім мемом. Випустили пісню 5 місяців тому, але свою популярність вона отримала лише тепер.

«Доброго вечора, ми з України!» — музичний трек від  PROBASS  HARDI, реліз якого відбувся у жовтні 2021 року, а також неофіційне військове привітання в Україні, що стало популярним після російського вторгнення в Україну у 2022 році. Трек вийшов на 8 місце в українському чарті Apple Music у березні 2022 року та отримала широкий вжиток. Нею розпочинає свої відеозвернення голова Миколаївської обласної державної адміністрації Віталій Кім[, а також Збройні сили України, міністр оборони Резніков, журналісти. Зі слів виконавців треку, він лунає у багатьох бомбосховищах України та підіймає дух українців.

Регулярне використання фрази, без додаткових перекладів ввело її у вжиток і за кордоном

На сесії Кременчуцької міської ради 15 березня 2022 року міський голова  Кременчука Віталій Малецький вручив відзнаки авторам треку «Доброго вечора, ми з України». Артем Ткаченко (DJ ProBass) — нагрудний знак «За заслуги перед містом», Максим Мокренко (DJ Hardi) — нагрудний знак та Подяку міського голови Кременчука.

Популярність таких українських патріотичних пісень підкреслює, що процес фольклоротворення не закритий, а навпаки – активний, і допомагає нам вірити у те що ворог буде подоланий та підтвердує, що фольклор невмирущий.

Бібліотекарка Великовисківського ліцею

Зонатта Іщенко

бібліотекарка

# data[].attributes.headline
ГОДИНА ПАМ’ЯТІМІСТА-ГЕРОЇ УКРАЇНИА на моїй землі іде війна…Найкращі з кращих падають від куль,Грудьми своїми землю прикривають.Сумним набатом в селах і містах.	Війна, що триває в Україні, демонструє безпрецендентні у світовій історії приклади героїзму, як окремих громадян так і населених пунктів. Не лише люди, а й міста є справжніми форпостами духу. Їхній подвиг, який творить щодня під час відсічі збройної агресії Російської Федерації проти України відзначений належним чином.Волноваха. Місто якого більше немає.		Місто в Донецькій області. Під час російського вторгнення 24 лютого  2022 року Волноваха опинилася на лінії фронту. 27 лютого окупаційні війська захопили Волноваху, але незабаром були вибиті з міста українською армією. Протягом двох діб російська армія наступала на місто, його обстрілювали з РСЗВ і артилерії, через що загинуло щонайменше 20 мирних жителів і пошкоджено житлові будинки. 3 березня російський винищувач-бомбардувальник Су-34 був збитий біля Волновахи близько 11 години. Пілоти цього літака здійснювали бомбардування цивільного населення та інфраструктури міста. Літак цього ж типу було збито наступного дня. З 11 березня 2022 року місто окуповано російськими військами. Внаслідок бойових дій місто було майже повністю знищене, а місцеві жителі — евакуйовані.Гостомель – селище міського типу в Бучанському районі Київської області. 24 лютого 2022 року Росія почала атакувати аеродром в Гостомелі. Близько 7:00 ранку російська ракета розірвалася біля цивільного житлового будинку.  Під час боїв за Гостомельський аеродром ЗСУ збили 3 гелікоптери із 34, проте війська РФ встигли висадити десант, зав'язався бій.  Близько 19:20 того ж дня надійшла інформація про захоплення Гостомеля окупантами . Під час висадки десанту військ РФ було знищено найбільший та найпотужніший у світі транспортний літак, створений київським державним підприємством імені Антонова.  Проте ЗСУ застосували артилерію та авіацію і заявили про зачистку аеропорту. Десант розбігся по полях та лісах. Вже о 18:02 президент України заявив про те, що десант заблоковано і дано наказ на знищення. Протягом довгого часу  продовжуються бої,,   але аеропорт перебував під контролем ЗСУ.  Коли російський десант з 400 чоловік намагався висадитися в Гостомелі  сили нацгвардії відбили цей наступ. Станом на 26 лютого українським військам вдалося відстояти Гостомель. Близько 10 ранку з'явилася інформація про захоплення російським спецназом української військової частини № 3017. Диверсанти перевдягнулися у форму українських військових і вирушили у напрямку до Києва.1 квітня 2022 року російські війська залишили Гостомель. 2 квітня 2022 року Міноборони України оголосило всю Київську область, де розташований Гостомель, вільною від російських військ після того, як російські війська покинули цю територіюМаріуполь – великий промисловий центр Донецької області розташований на березі Азовського моря. На весь світ відома продукція його металургійного комбінату «Азовсталь». Тут розвинена  також коксохімічна, машинобудівна, металообробна, судноремонтна промисловість. Але місто є ще й приморським  кліматичним і грязевим курортом.З початком російської агресії  ще в 2014 році Маріуполь, завдяки важливому стратегічному значенню, стає одним із ключових міст російсько-українського протистояння. З 13 квітня 2014 року, місто контролювалося проросійськими терористичними формування «ДНР». 13 червня 2014 місто було визволене від терористів силами добровольчих українських батальйонів, але довгий час місто залишалося вразливим для терактів, найбільший із яких стався 24 січня 2015.З 1 березня 2022 року місто перебуває у блокаді російських окупаційних військ.  Російські війська застосували в місті тактику облоги з блокуванням доставки гуманітарної допомоги жителям міста. Також, окупанти незаконно перевозили жителів Маріуполя на територію Росії та ОРДЛО (окремі райони Донецької та Луганської області).Російські літаки скидади бомби на будинки, де в  підвалах під час авіаудару переховувались мирні жителі та біженці. Місто обстрілювали кораблі військово-морського флоту Росії.6 квітня російські окупаційні війська запустили в роботу мобільні крематорії, де спалюють тіла загиблих.   Жертвами окупантів стали десятки тисяч цивільних маріупольців. Саме тому Росія не поспішала давати "зелене світло" місії Туреччини та іншим ініціативам із порятунку та повної евакуації мешканців Маріуполя.В облогу були взяті українські військові, що залишилися на території комбінату «Азовсталь».. Українські військовики, які опинилися замкненими в підземеллях комплексу разом із цивільними, відчувавали гостру нестачу води, їжі, лікарських засобів, боєприпасів. Їх майже 2 місяці утримували  на «Азовсталі» у надскладних умовах. Ситуація привернула велику увагу міжнародної спільноти. У середині травня, розпочався організований вихід українських захисників з території заводу для подальшої домовленості про обмін з російською стороною. Маріуполь опинився в повній окупації.Вірш «Маріуполь» YouTube Ольга Калина Харків –одне з історичних міст України. У ході широкомасштабного російського вторгнення 2022 року Харків зазнав масових бомбардувань. Попри запевнення російської влади не обстрілювати невійськові об'єкти, ворожі війська продовжували  цілеспрямовано знищувати цивільну інфраструктуру міста. Бої за Харків тривали з 24 лютого 2022 року до 11 вересня 2022 року.Херсон - Важливий економічний центр півдня України. Значний залізничний вузол (на лінії Миколаїв—Снігурівка—Джанкой), морський торговельний порт, річковий порт. Херсон має місто-супутник Олешки. З початку березня місто тимчасово окуповане Російською Федерацією. Окупаційні сили почали влаштовувати провокації з ціллю подальшої анексії регіону. У місті пройшла серія масштабних мітингів з гаслами "Херсон - це Україна" проти російської окупації. 28 червня стало відомо, що російські окупанти почали незаконну видачу російських паспортів в місті та області. Протягом наступних місяців ЗСУ наносили численні удари по складах боєприпасів та командних пунктах російських військ у Херсоні.Старовинне місто Чернігів. Уперше він згадується в «Повісті временних літ». Обласний центр Чернігівської області. На підступах до Чернігова, на трасі Ріпки-Чернігів, першими в бій із російськими загарбниками вступили танкісти 1-шої окремої танкової бригади. Вдалими діями з засідок, при підтримці вогню артилерії, танкісти нанесли втрати передовим підрозділам противника, що дозволило підрозділам Чернігівського гарнізону підготувати, зайняти оборонні позиції навколо міста та організовано вступити в бій з загарбниками. Російські війська підступили до міста, та, не маючи змоги його захопити, почали масований обстріл його цивільної інфраструктури авіацією та артилерією.Станом на 22 березня місто, після трьох тижнів безперервних обстрілів, перебувало на межі гуманітарної катастрофи. Уночі з 22 на 23 березня внаслідок російського авіабомбардування було підірвано автомобільний міст через Десну, який слугував сполученням міста з Києвом та всією Україною, що вкрай загострило ситуацію. В місті не було електрики, майже були відсутні вода, газ, зв'язок, деякі мікрорайони знищені на 70 %.Із 3 квітня 2022 року обстріли міста практично припинилися, до міста стали завозити гуманітарну допомогу.Хоча місто і не знаходилося в тимчасовій окупації, це були чи не найважчі часи в історії Чернігова. Деякий час місто знаходилося у кільці, російські війська намагалися пробитися до міста. Але усі спроби було успішно пригнічені зусиллями сміливих захисників міста-героя. Але проти регулярних обстрілів та бомбардувань нічого вдіяти не вдавалось. Страждали як об'єкти інфраструктури, так і житлові будинки.Чернігів став одним з найбільш зруйнованих міст України після повномасштабного вторгнення Російської Федерації в Україну. Буча. 24-25 лютого 2022 року під час операції росіян із захоплення аеропорту «Антонов» у Гостомелі від боїв у Бучі постраждали перші будинки.27-28 лютого відбувся перший бій за місто, в результаті якого колону російської техніки було розбито вщент на вулиці Вокзальній, що з’єднує Бучу з Ірпінем. Українські збройні формування і містяни не пустили в бік Києва до Бучі російських окупантів. 3 березня 2022 року росіяни розпочали спецоперацію з захоплення міста, завівши колони військової техніки з трьох боків. 5 березня окупаційні війська закріпилися та увійшли до будівлі Бучанської міської ради. 6 березня російські війська активізували обстріл міста, убивши незліченну кількість мирних жителів. 10-14 березня місцева влада повідомила про організовану евакуацію населення, проте окупанти перешкоджали вивезенню людей. Місто перебувало в окупації 28 днів. 31 березня місто було звільнено від російських окупантів. Були виявлені ознаки воєнних злочинів Росії, зокрема масових убивств та страт цивільного населення. Місто Буча стала всесвітньовідомою після російської окупації. У місті за ті дні постраждало 26 тисяч будинків. Під стінами храму Святого апостола Андрія Первозванного після відходу російських окупантів було знайдено масове поховання мирних жителів, убитих російськими військовими. Кількість жертв складала 90%. 10% населення Бучі залишилися живими.Катовані, зґвалтовані, убиті Та зв’язані мотузками тіла, Лежать кругом, і навіть, не прикриті – Над ними познущалася орда. Тіла кругом: в розвалинах будинків, В дворі та по дорогах вздовж шляху – Куди хтось йшов, чи їхав звідкись, То там зустрів він смерть важку. А орки зверху танками по тілу, Безжалісно каталися весь час.. Ці нелюди, собаки озвірілі Скрізь геноцид людей творили в нас. Орда – ордою.. нічого людського Та і святого в виродків нема. Загонимо зло в пекло, із якого До нас присунула оця біда. Нехай гієни вже себе кусають, І жруть себе, як в банці павуки, І один в одного там кров спускають.. Горіти їм у пеклі навіки́!Ірпінь. Це передмістя Києва. Найбільше місто у Бучанському районі Київської області.З 24 лютого  року місто почало страждати від російського вторгнення в Україну. 25 лютого 2022 року українські війська знищили російську колону, що прямувала до Ірпеня. 27 лютого російські сухопутні війська просунулися в Бучу, а потім прорвалися з Бучі в бік Ірпеня, тим самим розпочавши бій за Ірпінь. Усередині міста зав'язався танковий бій, а українська піхота вела бойові дії з російськими ВДВ. Через деякий час  російські війська намагалися прорватися через місто, але отримали відсіч українськими Сухопутними військами та військами територіальної оборони, танковим підкріпленням з Бучі.  Внаслідок цього точилися жорстокі бої.2 березня 2022 року два російські Су-25 завдали авіаудару в Ірпені. Дві ракети влучили в житловий будинок, У свою чергу один із Су-25 був збитий..  З часом російські війська почали втрачати ініціативу в наступі, зазнаючи значних втрат та зупиняючись на «несприятливих рубежах» 3 березня почалась евакуація населення .  з міста вивезли  понад 400 жінок і дітей. 6 березня Ірпінь знову зазнав обстрілів.Бійці 72-гої окремої механізованої бригади імені Чорних Запорожців знищили окупантів, які прагнули прорватися до Києва. Завдяки цьому українські військові затиснули загарбників у котел. продовжуючи відтісняти ворога від української столиці. 28 березня місто Ірпінь було повністю  звільнено від російських військ.Миколаїв.Кажуть що Миколаїв розташований під Одесою. Ні Миколаїв – не той що під Одесою. Миколаїв це той, хто закрив собою Одесу, захистив Південь України, і зберіг Кіровоградську і Полтавську область від руйнувань і смерті.Бої за Миколаїв тривають з 24 лютого і по сьогодні.Миколаєве, як ти, стоїш?Знову влучили в тебе ракети?Ти щоночі, мій рідний, не спиш? ,Про біду твою знає планета!Миколаєве мій, потримАйсь,Дуже скоро усе це минеться!А сьогодні горить небокрай,А сирени б'ють жАхом у серце...Я з тобою, ти чуєш мене?Трохи боязно, тільки ж тримаюсь!Пройде все, і війна ця мине,Ми з тобою іще заспіваєм!Миколаєве, вірю тобі,Віру ту не втрачаю ніколи!Ворог згине, ти виграєш бій,Бо з тобою - святитель Микола.Так, святий Миколай і синиУкраїни великої встали,Щоби вигнать орду сатани,Щоби сили добра панували!                     Анна КорольОхтирка. Місто на Сумщині. Розташоване майже за 30 кілометрів від кордону з Російською Федерацією.  Через стратегічне розташування Охтирки її захоплення було дуже важливим для російського командування. У разі захоплення Охтирки для російських окупаційних військ відкривався прямий шлях на Полтаву і Миргород, через Гадяч на Київ, а також на південь у бік Харкова.24 лютого воно стало чи не першим населеним пунктом України, куди на танках та іншій бронетехніці вдерлися російські окупанти. Їх зустрічали військові й Територіальна оборона. окупант такого спротиву не очікував. Гатив зі злості по місту з "Градів" і пускав із літаків вакуумні бомби.Російські окупаційні війська впродовж 30 днів обстрілювали з важкої артилерії та скидали бомби на житлові квартали Охтирки. Були пошкоджені та зруйновані сотні житлових будинків, знищені об’єкти критичної інфраструктури та вбиті мирні жителі. А знаєте, війна колись закінчитьсяІ з часом відбудуються міста,Але ніколи більше не повернутьсяВсі ті, кого забрали небеса.Їх вже немає,безліч їх загинуло,Але за що? Чому така ціна?Вони на небі мабуть, поруч з ангелами,Їм там спокійніше, бо на землі війна.	Це все так боляче, що серце розривається,Де правда і в чиїх руках життя?Чому війна лише простих людей торкається?А для політиків здається просто гра…Знову до неба я з молитвою звертаюся, Благаю Боже, спокою пошли,Щоб моя рідна серцю УкраїнаНе знала більше пострілів війни.А знаєте, війна колись закінчитьсяІ тільки спогади залишаться в серцях,Але ніколи більше не повернутьсяВсі ті, кого забрали небеса.Вшануймо пам'ять всіх убієнних в цій війні хвилиною мовчання. Бібліотекарка Великовисківського ліцеюЗонатта Іщенко

# data[].attributes.subject
ГОДИНА ПАМ’ЯТІМІСТА-ГЕРОЇ УКРАЇНИА на моїй землі іде війна…Найкращі з кращих падають від куль,Грудьми своїми землю прикривають.Сумним набатом в селах і містах.	Війна, що триває в Україні, демонструє безпрецендентні у світовій історії приклади героїзму, як окремих громадян так і населених пунктів. Не лише люди, а й міста є справжніми форпостами духу. Їхній подвиг, який творить щодня під час відсічі збройної агресії Російської Федерації проти України відзначений належним чином.Волноваха. Місто якого більше немає.		Місто в Донецькій області. Під час російського вторгнення 24 лютого  2022 року Волноваха опинилася на лінії фронту. 27 лютого окупаційні війська захопили Волноваху, але незабаром були вибиті з міста українською армією. Протягом двох діб російська армія наступала на місто, його обстрілювали з РСЗВ і артилерії, через що загинуло щонайменше 20 мирних жителів і пошкоджено житлові будинки. 3 березня російський винищувач-бомбардувальник Су-34 був збитий біля Волновахи близько 11 години. Пілоти цього літака здійснювали бомбардування цивільного населення та інфраструктури міста. Літак цього ж типу було збито наступного дня. З 11 березня 2022 року місто окуповано російськими військами. Внаслідок бойових дій місто було майже повністю знищене, а місцеві жителі — евакуйовані.Гостомель – селище міського типу в Бучанському районі Київської області. 24 лютого 2022 року Росія почала атакувати аеродром в Гостомелі. Близько 7:00 ранку російська ракета розірвалася біля цивільного житлового будинку.  Під час боїв за Гостомельський аеродром ЗСУ збили 3 гелікоптери із 34, проте війська РФ встигли висадити десант, зав'язався бій.  Близько 19:20 того ж дня надійшла інформація про захоплення Гостомеля окупантами . Під час висадки десанту військ РФ було знищено найбільший та найпотужніший у світі транспортний літак, створений київським державним підприємством імені Антонова.  Проте ЗСУ застосували артилерію та авіацію і заявили про зачистку аеропорту. Десант розбігся по полях та лісах. Вже о 18:02 президент України заявив про те, що десант заблоковано і дано наказ на знищення. Протягом довгого часу  продовжуються бої,,   але аеропорт перебував під контролем ЗСУ.  Коли російський десант з 400 чоловік намагався висадитися в Гостомелі  сили нацгвардії відбили цей наступ. Станом на 26 лютого українським військам вдалося відстояти Гостомель. Близько 10 ранку з'явилася інформація про захоплення російським спецназом української військової частини № 3017. Диверсанти перевдягнулися у форму українських військових і вирушили у напрямку до Києва.1 квітня 2022 року російські війська залишили Гостомель. 2 квітня 2022 року Міноборони України оголосило всю Київську область, де розташований Гостомель, вільною від російських військ після того, як російські війська покинули цю територіюМаріуполь – великий промисловий центр Донецької області розташований на березі Азовського моря. На весь світ відома продукція його металургійного комбінату «Азовсталь». Тут розвинена  також коксохімічна, машинобудівна, металообробна, судноремонтна промисловість. Але місто є ще й приморським  кліматичним і грязевим курортом.З початком російської агресії  ще в 2014 році Маріуполь, завдяки важливому стратегічному значенню, стає одним із ключових міст російсько-українського протистояння. З 13 квітня 2014 року, місто контролювалося проросійськими терористичними формування «ДНР». 13 червня 2014 місто було визволене від терористів силами добровольчих українських батальйонів, але довгий час місто залишалося вразливим для терактів, найбільший із яких стався 24 січня 2015.З 1 березня 2022 року місто перебуває у блокаді російських окупаційних військ.  Російські війська застосували в місті тактику облоги з блокуванням доставки гуманітарної допомоги жителям міста. Також, окупанти незаконно перевозили жителів Маріуполя на територію Росії та ОРДЛО (окремі райони Донецької та Луганської області).Російські літаки скидади бомби на будинки, де в  підвалах під час авіаудару переховувались мирні жителі та біженці. Місто обстрілювали кораблі військово-морського флоту Росії.6 квітня російські окупаційні війська запустили в роботу мобільні крематорії, де спалюють тіла загиблих.   Жертвами окупантів стали десятки тисяч цивільних маріупольців. Саме тому Росія не поспішала давати "зелене світло" місії Туреччини та іншим ініціативам із порятунку та повної евакуації мешканців Маріуполя.В облогу були взяті українські військові, що залишилися на території комбінату «Азовсталь».. Українські військовики, які опинилися замкненими в підземеллях комплексу разом із цивільними, відчувавали гостру нестачу води, їжі, лікарських засобів, боєприпасів. Їх майже 2 місяці утримували  на «Азовсталі» у надскладних умовах. Ситуація привернула велику увагу міжнародної спільноти. У середині травня, розпочався організований вихід українських захисників з території заводу для подальшої домовленості про обмін з російською стороною. Маріуполь опинився в повній окупації.Вірш «Маріуполь» YouTube Ольга Калина Харків –одне з історичних міст України. У ході широкомасштабного російського вторгнення 2022 року Харків зазнав масових бомбардувань. Попри запевнення російської влади не обстрілювати невійськові об'єкти, ворожі війська продовжували  цілеспрямовано знищувати цивільну інфраструктуру міста. Бої за Харків тривали з 24 лютого 2022 року до 11 вересня 2022 року.Херсон - Важливий економічний центр півдня України. Значний залізничний вузол (на лінії Миколаїв—Снігурівка—Джанкой), морський торговельний порт, річковий порт. Херсон має місто-супутник Олешки. З початку березня місто тимчасово окуповане Російською Федерацією. Окупаційні сили почали влаштовувати провокації з ціллю подальшої анексії регіону. У місті пройшла серія масштабних мітингів з гаслами "Херсон - це Україна" проти російської окупації. 28 червня стало відомо, що російські окупанти почали незаконну видачу російських паспортів в місті та області. Протягом наступних місяців ЗСУ наносили численні удари по складах боєприпасів та командних пунктах російських військ у Херсоні.Старовинне місто Чернігів. Уперше він згадується в «Повісті временних літ». Обласний центр Чернігівської області. На підступах до Чернігова, на трасі Ріпки-Чернігів, першими в бій із російськими загарбниками вступили танкісти 1-шої окремої танкової бригади. Вдалими діями з засідок, при підтримці вогню артилерії, танкісти нанесли втрати передовим підрозділам противника, що дозволило підрозділам Чернігівського гарнізону підготувати, зайняти оборонні позиції навколо міста та організовано вступити в бій з загарбниками. Російські війська підступили до міста, та, не маючи змоги його захопити, почали масований обстріл його цивільної інфраструктури авіацією та артилерією.Станом на 22 березня місто, після трьох тижнів безперервних обстрілів, перебувало на межі гуманітарної катастрофи. Уночі з 22 на 23 березня внаслідок російського авіабомбардування було підірвано автомобільний міст через Десну, який слугував сполученням міста з Києвом та всією Україною, що вкрай загострило ситуацію. В місті не було електрики, майже були відсутні вода, газ, зв'язок, деякі мікрорайони знищені на 70 %.Із 3 квітня 2022 року обстріли міста практично припинилися, до міста стали завозити гуманітарну допомогу.Хоча місто і не знаходилося в тимчасовій окупації, це були чи не найважчі часи в історії Чернігова. Деякий час місто знаходилося у кільці, російські війська намагалися пробитися до міста. Але усі спроби було успішно пригнічені зусиллями сміливих захисників міста-героя. Але проти регулярних обстрілів та бомбардувань нічого вдіяти не вдавалось. Страждали як об'єкти інфраструктури, так і житлові будинки.Чернігів став одним з найбільш зруйнованих міст України після повномасштабного вторгнення Російської Федерації в Україну. Буча. 24-25 лютого 2022 року під час операції росіян із захоплення аеропорту «Антонов» у Гостомелі від боїв у Бучі постраждали перші будинки.27-28 лютого відбувся перший бій за місто, в результаті якого колону російської техніки було розбито вщент на вулиці Вокзальній, що з’єднує Бучу з Ірпінем. Українські збройні формування і містяни не пустили в бік Києва до Бучі російських окупантів. 3 березня 2022 року росіяни розпочали спецоперацію з захоплення міста, завівши колони військової техніки з трьох боків. 5 березня окупаційні війська закріпилися та увійшли до будівлі Бучанської міської ради. 6 березня російські війська активізували обстріл міста, убивши незліченну кількість мирних жителів. 10-14 березня місцева влада повідомила про організовану евакуацію населення, проте окупанти перешкоджали вивезенню людей. Місто перебувало в окупації 28 днів. 31 березня місто було звільнено від російських окупантів. Були виявлені ознаки воєнних злочинів Росії, зокрема масових убивств та страт цивільного населення. Місто Буча стала всесвітньовідомою після російської окупації. У місті за ті дні постраждало 26 тисяч будинків. Під стінами храму Святого апостола Андрія Первозванного після відходу російських окупантів було знайдено масове поховання мирних жителів, убитих російськими військовими. Кількість жертв складала 90%. 10% населення Бучі залишилися живими.Катовані, зґвалтовані, убиті Та зв’язані мотузками тіла, Лежать кругом, і навіть, не прикриті – Над ними познущалася орда. Тіла кругом: в розвалинах будинків, В дворі та по дорогах вздовж шляху – Куди хтось йшов, чи їхав звідкись, То там зустрів він смерть важку. А орки зверху танками по тілу, Безжалісно каталися весь час.. Ці нелюди, собаки озвірілі Скрізь геноцид людей творили в нас. Орда – ордою.. нічого людського Та і святого в виродків нема. Загонимо зло в пекло, із якого До нас присунула оця біда. Нехай гієни вже себе кусають, І жруть себе, як в банці павуки, І один в одного там кров спускають.. Горіти їм у пеклі навіки́!Ірпінь. Це передмістя Києва. Найбільше місто у Бучанському районі Київської області.З 24 лютого  року місто почало страждати від російського вторгнення в Україну. 25 лютого 2022 року українські війська знищили російську колону, що прямувала до Ірпеня. 27 лютого російські сухопутні війська просунулися в Бучу, а потім прорвалися з Бучі в бік Ірпеня, тим самим розпочавши бій за Ірпінь. Усередині міста зав'язався танковий бій, а українська піхота вела бойові дії з російськими ВДВ. Через деякий час  російські війська намагалися прорватися через місто, але отримали відсіч українськими Сухопутними військами та військами територіальної оборони, танковим підкріпленням з Бучі.  Внаслідок цього точилися жорстокі бої.2 березня 2022 року два російські Су-25 завдали авіаудару в Ірпені. Дві ракети влучили в житловий будинок, У свою чергу один із Су-25 був збитий..  З часом російські війська почали втрачати ініціативу в наступі, зазнаючи значних втрат та зупиняючись на «несприятливих рубежах» 3 березня почалась евакуація населення .  з міста вивезли  понад 400 жінок і дітей. 6 березня Ірпінь знову зазнав обстрілів.Бійці 72-гої окремої механізованої бригади імені Чорних Запорожців знищили окупантів, які прагнули прорватися до Києва. Завдяки цьому українські військові затиснули загарбників у котел. продовжуючи відтісняти ворога від української столиці. 28 березня місто Ірпінь було повністю  звільнено від російських військ.Миколаїв.Кажуть що Миколаїв розташований під Одесою. Ні Миколаїв – не той що під Одесою. Миколаїв це той, хто закрив собою Одесу, захистив Південь України, і зберіг Кіровоградську і Полтавську область від руйнувань і смерті.Бої за Миколаїв тривають з 24 лютого і по сьогодні.Миколаєве, як ти, стоїш?Знову влучили в тебе ракети?Ти щоночі, мій рідний, не спиш? ,Про біду твою знає планета!Миколаєве мій, потримАйсь,Дуже скоро усе це минеться!А сьогодні горить небокрай,А сирени б'ють жАхом у серце...Я з тобою, ти чуєш мене?Трохи боязно, тільки ж тримаюсь!Пройде все, і війна ця мине,Ми з тобою іще заспіваєм!Миколаєве, вірю тобі,Віру ту не втрачаю ніколи!Ворог згине, ти виграєш бій,Бо з тобою - святитель Микола.Так, святий Миколай і синиУкраїни великої встали,Щоби вигнать орду сатани,Щоби сили добра панували!                     Анна КорольОхтирка. Місто на Сумщині. Розташоване майже за 30 кілометрів від кордону з Російською Федерацією.  Через стратегічне розташування Охтирки її захоплення було дуже важливим для російського командування. У разі захоплення Охтирки для російських окупаційних військ відкривався прямий шлях на Полтаву і Миргород, через Гадяч на Київ, а також на південь у бік Харкова.24 лютого воно стало чи не першим населеним пунктом України, куди на танках та іншій бронетехніці вдерлися російські окупанти. Їх зустрічали військові й Територіальна оборона. окупант такого спротиву не очікував. Гатив зі злості по місту з "Градів" і пускав із літаків вакуумні бомби.Російські окупаційні війська впродовж 30 днів обстрілювали з важкої артилерії та скидали бомби на житлові квартали Охтирки. Були пошкоджені та зруйновані сотні житлових будинків, знищені об’єкти критичної інфраструктури та вбиті мирні жителі. А знаєте, війна колись закінчитьсяІ з часом відбудуються міста,Але ніколи більше не повернутьсяВсі ті, кого забрали небеса.Їх вже немає,безліч їх загинуло,Але за що? Чому така ціна?Вони на небі мабуть, поруч з ангелами,Їм там спокійніше, бо на землі війна.	Це все так боляче, що серце розривається,Де правда і в чиїх руках життя?Чому війна лише простих людей торкається?А для політиків здається просто гра…Знову до неба я з молитвою звертаюся, Благаю Боже, спокою пошли,Щоб моя рідна серцю УкраїнаНе знала більше пострілів війни.А знаєте, війна колись закінчитьсяІ тільки спогади залишаться в серцях,Але ніколи більше не повернутьсяВсі ті, кого забрали небеса.Вшануймо пам'ять всіх убієнних в цій війні хвилиною мовчання. Бібліотекарка Великовисківського ліцеюЗонатта Іщенко

# data[].attributes.attachment_link.title
Міста-герої України

# data[].attributes.headline
14 березня в Україні

# data[].attributes.body
14 березня в Україні відзначається День Українського добровольця.

Його встановлено рішенням Верховної Ради України від 17 січня 2017 року з метою вшанування мужності та героїзму захисників незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України, сприяння дальшому зміцненню патріотичного духу в суспільстві, посиленню суспільної уваги та турботи до учасників добровольчих формувань, та підтримку ініціативи громадськості.

В історії України одним із прикладів добровольства можна вважати Запорізьку Січ – воєнізована структура, сформована з добровольчих батальйонів, які століттями боронили   Україну.

Другим прикладом добровольства став бій під Крутами, що відбувся 29 січня 1918 року на залізничній станції Крути.

Видатний український письменник Улас Самчук у своїй статті «Крути» писав: «Українська молодь, яка дня 28 січня 1918 року з піснями виїхала зі столиці України під станцію Крути , щоб там умирати, була першою молоддю світу, що одверто, беззастережно і рішуче стала до боротьби з російською  навалою. Розуміється, вона боролася і вона падала під кулями ворога не тільки в ім’я оборони від більшовизму.  Її ідеал був – своя державність, своє суверенне життя, своя духовність.   …Це був порив душі й серця, зов національного інстинкту. Це було непереможне хотіння , хай проти логіки, проти всіх сил світу вписати на сторінки історії щось таке, що в прийдучому (майбутньому) дасть зачіпну точку для нової, більш організованої та більш досконалої боротьби.

Рік 2014. На Майдані розстріляли героїв Небесної сотні, Росія почала окупацію Криму, а на Донбасі бойовики за підтримки військових РФ почали захоплення адмінбудівель.

13 березня секретар Ради національної безпеки та оборони Андрій Парубій доповів У Верховній Раді Закон України «Про Національну гвардію України». Того дня, цей історичний Закон підтримали 262 народних депутати.

У пояснювальній записці до постанови зазначено, що з представників Самооборони Майдану був сформований перший добровольчий батальйон Національної гвардії України, а 14 березня більш ніж п’ять сотень бійців Самооборони Майдану прибули на полігон у Нові Петрівці Київської області для проходження військової підготовки та подальшої участі у військових діях. Так розпочався перший бойовий шлях першого добровольчого батальйону новітньої незалежної України.

Навесні 2014 року була зафіксована рекордна явка у військомати країни. Люди приходили самі, не чекаючи на отримання повістки. Першими добровольцями були на тільки чоловіки,  а й жінки. Це були люди різних професій – вчителі, лікарі, студенти, підприємці, айтішніки. Це сотні майданівців. Замість того, щоб після багатомісячних боїв у києві поїхати по домівках, вирушили з барикад Майдану у дальні бариткади Донбасу боронити незалежність України та стати ідеологічною основою нової української армії.

Саме завдяки добровольцям –їхній мужност, відданості національним інтересам і щирому патріотизму вдалося зупинити російського агресора, та дати змогу мобілізувати сили в тилу й озброїти армію. Загалом у конфлікті на сході України брали участь, майже 40 добровольчих батальйонів. Переважна більшість із них перетворилася на військові частини силових структур.

Тільки на території нашої Кіровоградської області були сформовані такі батальйони: 17 Кіровоградський;

34- «батьківщина»»

42-й «Рух опору»;

Які у листопаді 2014 року були перетворені в мотопіхотні батальйони і увійшли до складу 57-окремої бригади.

Також був сформований батальйон патрульної служби поліції особливого призначення «Кіровоград».

У складі 57 бригади у зоні АТО з липня 2014 року гранотометником був наш односельчанин Квак Олександр Олександрович. Коли почались військові дії на сході України, по телебаченню побачив рекламу, в якій запрошували обороняти Україну.  Зразу ж зателефонував на гарячу лінію. Потім поїхав до обласного військового комісаріату де й написав заяву.

Для контролю порядку після зачистки до зони АТО в серпні 2014 року виїхав батальйон патрульної поліції особливого призначення «Кіровоград». В цьому батальйоні служив Іщенко Віталій

Добровольцем, нашою пам’яттю, нашим болем і нашою гордістю  став Гуліков Віктор Сергійович.  Народився в 1987 році в місті Алушта в Криму. Згодом сім'я переїхала до Великої Виски, де й Вітько закінчив школу. До армії працював електромонтером на заводі "Червона зірка" в місті Кіровоград. Строкову службу проходив в прикордонних військах.

Після армії працював на будівництві в обласному центрі. Навесні 2014 року, коли дізнався про анексію Криму та військові події на сході України , не роздумуючи, пішов до Кіровоградського військомату та записався добровольцем. В травні вже отрмав повістку. Півтора місяці проходив перепідготовку в Канатовому, а чере два місяці був уже під Кримом. З серпня 2014 року в зоні проведення антитерористичної операції в складі 57 бригади 17 окремого мотопіхотного батальйону. Був командиром взводу. На війні він виріс у званні від старшого солдата до головного сержанта. Був завжди мужній, кмітливий та авторитетний

Він боронив Україну вісім років. Захищаючи рідну землю на луганщині навесні 2022 року отримав поранення голови. Довгі місяці коми… 9 серпня перестало битися серце нашого героя.

Старший сержант "Білий" має чимало нагород.

Орден «За мужність» III ступеня (27. Червня 2015) — За особисту мужність і високий професіоналізм, виявлені у захисті державного суверенітету та територіальної цілісності України, вірність військовій присязі.

Орден «За мужність» II ступеня (20.липня 2016) — За особисту мужність і високий професіоналізм, виявлені у захисті державного суверенітету та територіальної цілісності України, вірність військовій присязі.

Орден «За мужність» I ступеня (22 червня .2022) — За особисту мужність і самовіддані дії, виявлені у захисті державного суверенітету та територіальної цілісності України, вірність військовій присязі.

Нагороджений Міністерською відзнакою "Знак пошани", медаль "За жертовність і любов до України". Він кавалер ордена Слави.

Церемонія прощання відбулась 12 серпня, в місті Кропивницькому , на Алеї Слави Далекосхідного кладовища.

Пропоную вашій увазі цікаву книгу «Добробати»

Чи вистояла б Україна без мужності добровольчих батальйонів? У чому сутність руху добробатів — і де його витоки? Якою була роль добровольців під час найважливіших етапів битви України проти гібридного агресора? І що чекає на добробати у майбутньому? На ці питання вирішила відповісти група експертів і журналістів.

Вони створили унікальний проект і видали книгу  "Добробати" - це хроніка історії руху і водночас роздуми над його природою. Створення добробатів, їхній бойовий шлях і сучасний стан — усе це безпосередньо з уст учасників подій,політиків, військових, громадських діячів та волонтерів.

У війни не жіноче обличчя. Сучасні жінки змінили нарядні сукні на камуфляж, взуття на підборах  - на берці. Взяли в руки зброю та й пішли захищати територіальну цілісність, суверенітет та незалежність України. Вони працюють санінструкторами, зв’язківцями, кулеметницями чи снайперами.

Є жінки, які у вільний від роботи час, на фронт поїхали волонтерами. Побачене і пережите там, вони відтворили на папері.

Пропоную вашій увазі збірку Ірини Небеленчук «Життя поділене навпіл».

Ірина Олександрівна Небеленчук – старший викладач кафедри теорії та методики середньої освіти Кіровоградського обласного інституту післядипломної освіти імені Василя Сухомлинського, кандидат педагогічних наук.

Є в поетеси вірш «Вибір», про те як наші українські хлопчаки йшли добровольцями в АТО.

Коли стають до зброї діти, народ цей не перемогти. Зброєю солдата є автомат, а зброєю дитини – папір олівці, ручка.  З перших днів війни на Сході України разом з волонтерською допомогою нашим воїнам відправлялись дитячі малюнки та листи, які служили серйозною моральною підтримкою в найскладніші дні.

Учні нашої школи також, долучалися до таких акцій. Писали листи, малювали малюнки, плели сітки… На знак подяки, ми маємо два прапори із зони АТО. Від БПСПОП «Кіровоград» та 57-ї бригади

А тепер я пропоную вашій увазі кишенькову книжечку Дениса Бірзула «Якби в мене були крила».

Коли Денис навчався в 11 класі гімназій № 31 міста Кропивницького. Пише вірші на патріотичну тематику. Його перша збірка «А війну розітру в долонці» хлопець видав у жовтні 2016 року до Дня захисника України. А через світ побачила друга збірка «Якби в мене були крила». До якої увійшло близько 50 віршів на патріотичну тематику та тему війни. На написання більшості з них Дениса підштовхнули трагічні події в нашій країні. Через волонтерів весь тираж збірки передали військовим.

На вірші Дениса Бірзула українські композитори та виконавці написали пісню «Якби в мене були крила». Її написала та виконала Олена Чайка.

А це є один варіант цієї пісні музику до якої написав та виконав  наш земляк, батько загиблого спецпризначенця, автор та виконавець пісень народжених в АТО – Володимир Бурко.

Встаньмо, постіймо хвилину, нехай у нас не заболять ноги, а тільки защемлять серця за тими, кого немає серед нас, хто лежить у землі, хто світить нам із небес

(запалюємо свічку.  І прочитати вірш Ірини Небеленчук «Свіча»)

Ми запалимо свічку. Святий той нехай вогонь

Подолає непевність, останні душі вагання.

Не задуй його, вітре! Ти, Боже, його боронь –

Той від свічечки вогник, немов оберіг кохання!

Не згасає хай свічка. Промінчик її тепла

Потічком розіллється у душах воскреслих наших.

Хай зневіру й байдужість випалює він до тла

І наповнить снагою нетлінні життєві чаші.

Хай палає свіча! Хай горить і удень, і вночі,

Щоб ніколи-ніколи не згасла в серцях надія,

Лиховісно-захланні  не краяли душу сичі

І лишалася людям повіки-віків їхня мрія.

Затамуємо подих!... А свічка незгасно горить

Поміж грози й дощі, у січневі сніги й буревії.

Щоб палав той огонь, щоб не гаснув ніколи й на мить.

І хай пам’яті свічка горить, мерехтить, пломеніє.

Великовисківський ліцей

Зонатта Іщенко

# data[].attributes.body
3 березня виповнюється 92 роки від дня народження Леоніда Михайловича Тендюка - українського поета, прозаїка, фантаста, мариніста.

Народився Леонід Михайлович 1931 року в селі Володимирівка  колишнього Великовисківського району у  родині степовиків-хліборобів Марії Лук’янівни Остащенко та Михайла Антоновича Тендюка

Батько загинув на війні. Мати залишилась з чотирма дітьми. Важкими та голодними були для них ці повоєнні роки.

Іде весна…

Та голод ікла шкірить в нашій хаті,

Де ми спимо, малі, і де корови хлів…

І якими б не були післявоєнні негаразди їм

Голодним, -

Сняться нам вітрильники крилаті

І береги щасливих островів.

Навчання Леонід розпочав у своїй сільській Володимирівській школі, а десятирічку закінчував у нашій Великовисківській середній школі. Щодня ходив полем до школи і назад.  Це майже п’ятнадцять кілометрів в день.

Як згадує його односельчанин «У Леоніда була велика тяга до навчання, він багато читав, захоплювався класичною літературою, поезією, любив музику. Ходив до школи за півтора десятка кілометрів у село Велика Виска. Ні одягнутися, ні взутися не було в що. Ми з ним йшли пішки до Великої Виски, я у військомат, а він до школи. На одній нозі у Льоні калоша (великувата ), щоб не загубилася – прив’язана до ноги мотузкою, а на іншій нозі якийсь башмак витріщив зуби і теж тримається мотузкою…».

В школі йому подобалися ілеспрям, історія та література. Вірші почав писати в школі. Одного, навіть, послав до дитячої республіканської газети «Зірка». Коли Леоніду виповнилось 16 років він вже почав друкуватись в газеті «Колгоспне село» («Сільські вісті»)

Навчаючись в школі і уперше побачивши на обкладинці підручника з географії побачив екзотичні малюнки Нової Гвінеї, море для нього стало не просто мрією, а метою життя.

Після закінчення школи, не пройшовши за конкурсом до морського училища, Леонід Михайлович  влаштувався у Великовисківську районну друкарню. Так, абиде працювати, Одначе потроху став звикати і навіть полюбив свою роботу. Адже люди ще сплять, а ти знаєш новини першими і доносиш до них на шпальтах газети.

Як розповідала мені колись , нині покійна, Марія Василівна (Шишненко) Заболотна, колишня працівниця Великовисківської районної газети « Ленінська правда» як після закінчення школи в їхній дружній колектив прийшов працювати Леонід Тендюк. «Тоді важко було вгадати в хлопчакові майбутнього моряка і письменника. Працював Леонід добросовісно, любив свою справу, Тут же в нашій районці почав друкувати свої вірші. Але його весь час кликало море, загадкова далечінь. Згодом попрощавшись з редакцією та її колективом, юнак подався до моря – працював матросом.»

Як писав сам поет : «якщо мрієш і наполегливо йдеш до мети – вона обов’язково здійсниться». Так з ним і сталося. Його кликало море, ожила в ньому потаємна мрія. Попрощавшись з друкарнею, він подався до моря.

«Між людей моє щастя у рідному полі зросло» (104)

Коли він вперше побачив море, на папір лягли ось такі рядки.

«Море кличе» (106)

На кораблі сина степів таки добре «укачувало». Якось капітан корабля «Витязь» незлобливо дорікнув: «Ну вже ж й впертий галушник! Для чого тобі оці мандри, коли так мучишся? На те йому новоспечений матрос відповів у своєму лукаво-гумористичному стилі: мовляв, славетний адмірал Нельсон теж не зносив морської хитавиці».

На океанографічних суднах «Витязь» та «Ю. Шокальський» Леонід Тендюк ходив у рейси до островів Фіджі, Японії, Нової Гвінеї, тричі відвідав полінезію, бував у В’єтнамі, США, Канаді, Індії, Пакистані, Кенії, Австралії. Мариніст був і стрільцем на звіробійній шхуні, і простим матросом ілеспрямована судна.

«Люблю тебе я, море!»  (с. 101)

То були не просто мандри, а серйозна, ілеспрямована робота літератора, який добре знав, чого він хоче. Усі морські рейси були цікавими, відповідальними та фізично навантаженими. Адже після денної вахти матроса, Леонід Михайлович ставав на нічну «письменницьку вахту». І ті пригоди, під водою морів та океанів, на острівних суходолах, про які він описував у своїх творах, дійсно траплялися з дійовими особами його творів, ніж були авторським вимислом.

Як казав письменник: «Портретів з уяви не пишу».

З цих подорожей він привіз такі твори:

Отаннім часом Леонід Михайлович проживав у Києві. Помер випускник нашої школи на 81 році життя в Києві. Похований на батьківщині в селі Володимирівка на Кіровоградщині.

Зонатта Іщенко

Великовисківський ліцей

# data[].attributes.attachment_link.title
23Два крила Леоніда Тендюка

# data[].attributes.headline
Бібліотекар Панчівського ліцею Нечепурна Ніна Максимівна

# data[].attributes.subject
Бібліотекар Панчівського ліцею Нечепурна Ніна Максимівна

# data[].attributes.body
Творимо історію для нащадків

# data[].attributes.headline
Бібліотекар Панчівського ліцею             Нечепурна Ніна Максимівна

# data[].attributes.subject
Бібліотекар Панчівського ліцею             Нечепурна Ніна Максимівна

# data[].attributes.body
Онлайн-подорож рідним краєм "Дендропарк Кропивницький"

# data[].attributes.attachment_link.title
Бібліотечна підтримка національно-патріотичного виховання школярів

# data[].attributes.headline
Олена Сажевська. Помічнянський ліцей №1. Гра для учнів 5-9 класів "Сучасні дитячі українські письменники"

# data[].attributes.subject
Олена Сажевська. Помічнянський ліцей №1. Гра для учнів 5-9 класів "Сучасні дитячі українські письменники"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Олена Сажевська

# data[].attributes.attachment_link.title
Сучасні дитячі письменники. 5-9 кл.

# data[].attributes.attachment_link.description
Визначити правильну відповідь із запропонованих варіантів про життя та творчість сучасних українських дитячих письменників. Бажаю успіху!

# data[].attributes.attachment_link.title
Видатні постаті - творці української державності

# data[].attributes.headline
Олена Сажевська. Помічнянський ліцей №1. Гра Державні та народні символи України. 2-4 кл.

# data[].attributes.subject
Олена Сажевська. Помічнянський ліцей №1. Гра Державні та народні символи України. 2-4 кл.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Олена Сажевська

# data[].attributes.attachment_link.title
Державні та народні символи України. 2-4 кл.

# data[].attributes.attachment_link.description
Згадайте народні та державні символи України. Розгадайте кросворд. Потрібна допомога? Тисни на лампочку

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ірина Дернова

# data[].attributes.attachment_link.title
УКРАЇНЦІ,ЩО ЗМІНИЛИ СВІТ

# data[].attributes.headline
Олена Сажевська. Гра "Знайди слова" - "Міста-герої України", 9-11 кл

# data[].attributes.subject
Олена Сажевська. Гра "Знайди слова" - "Міста-герої України", 9-11 кл

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Олена Сажевська

# data[].attributes.attachment_link.title
Міста-герої. Міста Героїв. 9-11 кл.

# data[].attributes.attachment_link.description
У березні 2022 року Президент України Володимир Зеленський встановив відзнаку

# data[].attributes.headline
Олена Сажевська. Помічнянський ліцей №1. Сторінка сайту

# data[].attributes.subject
Олена Сажевська. Помічнянський ліцей №1. Сторінка сайту

# data[].attributes.body
Сторінка блогу "Поліанна" бібліотеки Помічнянського ліцею №3

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Телеканали для розвитку дітей
Якщо Ви хочете, щоб Ваша дитина навчилася гарно розмовляти українською, потрібно, щоб вона її чула скрізь, і насамперед вдома. Але не завжди батьки та рідня можуть похвалитися досконалим володінням українською мовою. Що ж робити в такому випадку?

На допомогу прийдуть YouTube-канали (і не тільки) для розвитку дітей. Веселі та мудрі мультики та мультсеріали, в яких всі герої розмовляють українською літературною мовою, стануть у пригоді Вам і Вашим дітям.

"А що як?" -це україномовний мультфільм, який не лише розважає, а й навчає. Завдяки коротким роликам про пригоди Марка та Марічки діти й дорослі зможуть дізнатися про історію найважливіших винаходів людства, зрозуміти, як працює інтернет, і дослідити роль випадковостей у науці. Перегляд мультфільму допоможе легко запам'ятати інформацію про складні винаходи та явища і стане в пригоді в школі.

Історія України - повна і безкомпромісна, без прикрас і попси (Артем Полежака +ТНМК)

У цьому пабліку зібрано різноманітні мультики, які можна запропонувати подивитися дітям від року й до десяти. Важливо, що усі відео озвучено українською мовою. Тут є серії "Лицарі Некзо Найтс", "Казки тигреняти Персі", "Місія Блейк", "Свинка Пеппа" та багато інших. (Дата перегляду 18/04/22)

З любов'ю до дітей Цей канал має більше ніж 66 тис. шанувальників, отже, про що це свідчить? Про якісний контент! Якщо приєднаєтесь і ви, то знайдете веселі дитячі пісні, цікаві абетки, розвивальні відео та мультфільми, фізкультхвилинки. І все це українською мовою. Діти вивчать кольори, зможуть навчитися рахувати і читати, дізнаються, як говорять домашні тварини і що вони їдять. (Дата перегляду 18/04/22)

офіційний канал студії "Укранімафільм" (колишньої "Київнаукфільм"), де публікуються добре відомі батькам, ще з їхнього дитинства, мультфільми про Петрика П'яточкіна, козаків (до речі, у них є окремий канал - KozakyTV), Капітошку, капітана Врунгеля, а також нові серії про нових героїв - "Бабай", "Лежень", "Курка, яка несла всяку всячину", "Червона жаба" і т. ін. На каналі є мультики українською мовою, а також російськомовні аналоги. (Дата перегляду 18/04/22)

- розважально-пізнавальний канал для малечі, на якому регулярно викладаються відео та мультфільми тільки українською мовою. Завдяки такому контенту діти з легкістю вивчать цифри, літери, кольори та багато чого іншого. Канал засновано нещодавно, отже, не дивуйтеся невеличкій кількості шанувальників. (Дата перегляду 18/04/22)

озвиваючі мультики для дітей українською мовою (Дата перегляду 18/04/22)

UAFILM.TV Мультфільми українською мовою HD он-лайн (Дата перегляду 18/04/22)

Мультики UA - розвиваючий канал для дітей. На каналі ви знайдете розвиваючі пізнавальні мультфільми для малят від 6 місяців та мультики про машинки і транспорт українською мовою. Малюки вивчатимуть абетку, кольори, цифри та геометричні фігури. (Дата перегляду 18/04/22)

Тут розміщено всі ті мультфільми та передачі, які є в ефірі на ТБ. А особливо хочемо звернути увагу батьків на ті з них, які мають на меті не лише розважати, а й вчити дітей: "Корисні підказки", "Казка з татом", серія цікавих мультиків про Україну Телеканал "ПлюсПлюс". "Це наше і це твоє". (Дата перегляду 18/04/22)

Телеканал "Піксель" . це тільки кращі мультфільми українською мовою: добрі, веселі, розвиваючі. А також - відеозаписи передач "ТіВі-абетка" з Олесею Горовою, рубрики "Зірки малюки", "Анонси". (Дата перегляду 18/04/22)

Це канал для діток. Чистеньких і замазур. Слухняних і неслухів. Мрійників і дзиґ. Його авторами є Інга та Владислав, а Янко Гортало - то, звісно, псевдонім. Вони виховують 5-ро діток, тож віршики, оповідки, ілюстрації, відеопрезентації, пісеньки та інші вигадки - це продукт натхнення великою родиною. (Дата перегляду 18/04/22)

На каналі - представлені улюблені пісні дітей України.
Списки відтворення зручно поділені: дитячі пісні, пісні з мультфільмів, колискові, віршів, караоке та відео українською мовою. (Дата перегляду 18/04/22)

Дитячий мультик, втілений командою волонтерів та розрахований на тих батьків, які б хотіли показати своїм діткам короткий навчальний мультик українською мовою. У кожному відео совенята дають можливість своїм маленьким глядачам дізнатись щось нове. (Дата перегляду 18/04/22)

ереклад і озвучення науково-популярних та освітніх відео на різні наукові теми з фізики, астрономії, біології, географії та математики. Метою каналу є покращення ситуації із науковою грамотністю серед глядачів, які бажають отримувати інформацію українською мовою. (Дата перегляду 18/04/22)

Канал "Освіта дитини XXI століття" створений благодійним фондом MagneticOne.org. Метою цього каналу є створення єдиної бази, яка міститить україномовні повчальні казки, розвиваючі мультфільми, пісеньки, які розвивають патріотизм, доброзичливість і вміння товаришувати, для всебічного розвитку підростаючого покоління, без зайвої або шкідливої дітям інформації.
Усі матеріали погруповані на 10 вікових категорій, від 8 місяців до 16 років. Також є англомовна та німецькомовна версії каналу. (Дата перегляду 18/04/22)

Канал "Віртуальна школа" спрямований на створення навчальних відеоуроків українською мовою для школярів. Проект корисний як дітям і батькам, так і вчителям. На каналі є багато матеріалів з англійської мови, математики, природознавства, елементарної граматики та корекційно-розвиваючі заняття.
Усі відеоуроки тривають не більше 5 - 8 хвилин. В них коротко розкрито певну тему з основних дисциплін шкільної програми. Відео створені за допомогою сучасних програм, які надають можливість відтворити якісну картинку та хороший звук. (Дата перегляду 18/04/22)

# data[].attributes.attachment_link.title
Наша мова - українська!

# data[].attributes.attachment_link.description
Телеканали для розвитку дітей Якщо Ви хочете, щоб Ваша дитина навчилася гарно розмовляти українською, потрібно, щоб вона її чула скрізь, і насамперед вдома. Але не завжди батьки та рідня можуть похвалитися досконалим володінням українською мовою. Що ж робити в такому випадку? На допомогу прийдуть YouTube-канали (і не тільки) для розвитку дітей.

# data[].attributes.headline
Олена Сажевська. Помічнянський ліцей №1. Постер "Визначні місця України"

# data[].attributes.subject
Олена Сажевська. Помічнянський ліцей №1. Постер "Визначні місця України"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Надія Дяченко

# data[].attributes.attachment_link.title
Сажевська О.В.pdf

# data[].attributes.headline
Бойчук Т. М. КЗ "Компаніївська гімназія". Онлайн-гра "Життя Т. Шевченка в картинах і датах"

# data[].attributes.subject
Бойчук Т. М. КЗ "Компаніївська гімназія". Онлайн-гра "Життя Т. Шевченка в картинах і датах"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Бойчук Тетяна

# data[].attributes.attachment_link.title
Життя Т.Шевченка в картинах і датах

# data[].attributes.attachment_link.description
Розглянь картини, прочитай відомості про життя Кобзаря і запиши рік, коли це відбувалося (роки можуть повторюватися)

# data[].attributes.headline
Бойчук Т. М. КЗ "Компаніївська гімназія". "Маловідомі факти про Україну та українців" 

# data[].attributes.subject
Бойчук Т. М. КЗ "Компаніївська гімназія". "Маловідомі факти про Україну та українців" 

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ArteFact - Українська інфографіка

# data[].attributes.attachment_link.title
Маловідомі факти про Україну, які варто знати

# data[].attributes.headline
Бойчук Т. М. КЗ "Компаніївська гімназія". Зустріч учнів гімназії з поетесою Вікторією Погорілою

# data[].attributes.subject
Бойчук Т. М. КЗ "Компаніївська гімназія". Зустріч учнів гімназії з поетесою Вікторією Погорілою

# data[].attributes.attachment_link.title
VOSMIRICKA.UA | Дружньою, з ліричним присмаком стала творча зустріч учнів Компаніївської гімназі...

# data[].attributes.attachment_link.description
Дружньою, з ліричним присмаком стала творча зустріч учнів Компаніївської гімназії з вчителькою із м.Кропивницький Вікторією Погорілою. Поетеса презентувала нові збірки "За тиждень до весни і ніч до...

# data[].attributes.headline
Гаркуша С.М.

# data[].attributes.subject
Гаркуша С.М.

# data[].attributes.headline
Гаркуша С.М.

# data[].attributes.subject
Гаркуша С.М.

# data[].attributes.attachment_link.title
Сухомлинський