# data[].attributes.body
Närvaro: Leila, Ellinor, Petronella, Tomas S, Per S, Elin, Eva-Egelia och Therese

1. Vi ser att det är stor skillnad mellan satta betyg och olika program och klasser, t ex i antal satta A och F.

Orsaker:

När ligger kursen? I år 1, 2 eller 3

Närvaro

Förkunskaper, t ex elever med annat modersmål än svenska

Klassrumskultur, t ex gruppsammansättning

Läraren blir mer säker i sin bedömning och därmed finns avvikelser i statistik

13. (och 14) I vilket syfte arbetar vi med bedömning?

På Samhällsprogrammet arbetar man mest med framåtsträvande bedömning, dvs formativ. Betyg används inte alls i omdömen på enskilda uppgifter utan endast i slutet av kursen då bedömningen blir summativ. Det här håller de flesta andra lärare med om.

Det finns svårigheter med matrisbedömning då den är statisk och ska omdöme förmedlas skriftligt så kan det bli mycket text. Därför arbetar många lärare med muntlig respons.

(Vi diskuterar hur bedömning ges och i vilken mån processinriktad återkoppling ska bedömas, dvs om en elev har förbättrat sitt arbete med hjälp av lärarens kommentarer).

15. I vilken utsträckning arbetar jag formativ med prov?

Spontan reaktion – det största hindret är tiden.

De flesta lärare anser inte att de har förändrat typer av uppgifter på prov efter att resultatet har börjar användas formativt.

16. I Sh och Hi konstrueras och planeras uppgifter efter tankar om bedömning.

17. Hur tar elever emot återkoppling?

Om läraren har lyckats medformativ bedömning så tar eleverna emot denna och det är viktigt att tid för denna planeras in i undervisningen.

18. Hur kan själv- och kamratbedömning användas i undervisningen?

På ett mycket bra sätt upplever de flesta lärare. En reflektion angående elevers självbedömning är att de ofta bedömer sig själva hårdare än läraren sedan gör. De flesta elever undviker att bedöma sig själva på A-nivå. Vi ser att vi behöver arbeta mer med att få elever att förstå vilka kvalitéer på arbeten som krävs för A-nivå.

Ett tips för att synliggöra kvalitéer i elevtexter är att be eleven gå tillbaka i sitt eget arbete och hitta exempel på olika kvalitéer.

19. Vilken typ av bedömarträning har jag fått? Hur skulle jag vilja utveckla min kompetens?

Vi behöver kontinuerlig sambedömning och diskussioner i ämnesgrupper på skolan!

De flesta av oss har varit med om BFL-satsningen, men upplever att vi skulle vilja arbeta med detta mer kontinuerligt.

Vi behöver arbeta med och läsa om bedömning, t ex texter och kommentarer från Skolverket. Det finns även forskningslitteratur.

20. Hur kan vi arbeta med bedömningsexempel i form av egna konstruktioner eller avindentifierade autentiska elevprestationer på vår skola?

21. Vi vill verkligen börja arbeta med att delge varandra konkreta elevarbeten och tillsammans analysera bedömningar. Det vore önskvärt att skapa en lokal bedömningsbank på skolan för att kunna hitta en likvärdighet i vår bedömning. Vi tittar på detta inför kommande historiekonferenser för att initiera det här arbetet.

Jenny J har skapat texter på olika nivåer i Hi – Elin kollar med Jenny om att lägga upp dessa i ämnesgruppen för Hi på its.

Vid tangenterna

Petronella

# data[].attributes.body
Grupp 9

# data[].attributes.body
Matematik: b - spåret