# data[].attributes.body
La Primera Guerra mundial o la Gran Guerra fou un conflicte bèl·lic que va tenir lloc a Europa i al Pròxim Orient entre 1914 i 1918. La política exterior cada vegada més agressiva d'Àustria-Hongria, Rússia i especialment Alemanya va originar el conflicte.

# data[].attributes.body
ASESINAT DE L' ARXIDUC AUSTRÍAC SARAJEVO

El detonant de l'esclat de la guerra fou l'assassinat, el 28 de juny de 1914 a Sarajevo (Bòsnia), de l'hereu al tron dels Habsburg, Francesc Ferran d'Àustria.

# data[].attributes.body
ALEMANYA ATACA A RUSIA I A FRANÇA

# data[].attributes.body
BATALLA DE TANNENBERG
Es va enfrontar el II exèrcit rus, sota comandament d'Aleksandr Samsónov i el VIII exèrcit alemany a les ordres de Paul von Hindenburg entre el 25 d'agost i el 30 d'agost de 1914.[1] Fou una gran operació d'envoltament, destacable per l'ús del ferrocarril per al transport ràpid de tropes entre dos punts del front, que resultà en una clara derrota russa i implicà la renúncia a la penetració cap a Prússia Oriental.

# data[].attributes.body
1ª BATALLA DE MARNE
del 6 al 13 de setembre de 1914, situada en la campanya al nord de París, els exèrcits francesos, reorganitzats pel mariscal Joffre, van aconseguir aturar l'avanç dels alemanys. Trencant el seu avanç i convertint la guerra ràpida del pla Schlieffen en la guerra de posicions.

# data[].attributes.body
1 DE GENER DE 1915
INVACIÓ BÈLGICA

FRONT OCCIDENTAL

El front occidental fou el teatre d'operacions de la Primera Guerra Mundial que es desenvolupà a Luxemburg, Bèlgica i la zona nord-oriental de França i que oposà, per una banda.

# data[].attributes.body
ITÀLIA PASA A LA TRIPLE ENTESA.
a ser l'entesa que va unir l'Imperi rus, la Tercera República Francesa i el Regne Unit de Gran Bretanya i Irlanda, després de la signatura de l'Entente Cordiale anglofrancesa de 1904 i de l'Entente anglorussa del 31 d'agost de 1907.

# data[].attributes.body
ÚS DE GASSOS ASFIXIANTS
va ser una important innovació militar. Els gasos utilitzats anaven des del gas lacrimogen a agents incapacitants com el gas mostassa i agents letals com el fosgen.
La capacitat letal del gas era limitada —solament el 3% de les morts en combat van ser degudes al gas—, però la proporció de baixes no letals va ser alta, arribant el gas a ser un dels factors més temuts entre els soldats.

# data[].attributes.body
PETAÌN PASSA A SER EL MÀXIM GENERAL FRANCÉS

fou un general i heroi de guerra francès durant la primera guerra mundial, més tard Cap d'Estat de la França de Vichy, del 1940 al 1944. A causa del seu lideratge militar durant la Primera Guerra Mundial.

# data[].attributes.body
ELS BALCANS S'IMPLIQUEN EN LA GUERRA

En aquesta campanya es van enfrontar les forces de la Triple Entesa (serbis, montenegrins, grecs, francesos, britànics, italians, romanesos i russos) contra les forces de les Potències Centrals (austrohongaresos, alemanys, otomans i búlgars).

La campanya dels Balcans va cobrir un immens territori de la península balcànica.

# data[].attributes.body
1 DE GENER DE 1916

# data[].attributes.body
GUERRA DE POSICIONS
La guerra de trinxeres o guerra de posicions és un tipus de guerra en la qual els exèrcits combatents mantenen línies estàtiques de fortificacions excavades a terra i enfrontades a una distància relativament propera.

# data[].attributes.body
LAS TRINCHERAS

Una trinxera és una rasa allargada de protecció del foc enemic, de l'artilleria i de les metralladores, emprada des d'antic per les tropes, i, en forma massiva, durant la Primera Guerra Mundial.

Una trinxera a la vall del Somme durant la primera guerra mundial

La primera rasa era darrere d'unes barreres formades per llargues tanques de filferro que separaven la terra de ningú del terreny propi; era molt difícil d'assaltar, ja que el terreny d'acostament era en descobert, i les tropes assaltants eren un blanc fàcil per a les defensores.

# data[].attributes.body
BATALLA DE VERDÚN

La batalla de Verdun va ser un dels principals combats de la primera Guerra Mundial lliurat entre les forces alemanyes i les forces franceses des de febrer a desembre de 1916. El 21 de febrer, els alemanys van llançar una ofensiva sobre la ciutat francesa de Verdun (Mosa) que ocupava una posició vital, ja que estava sobre uns turons des dels quals es dominava el riu Mosa, a l'extrem oriental de la línia de les trinxeres franceses, i representava per França un important símbol de la seva capacitat de resistència.

146.000 morts i  216.000 ferits a França.
140.000 morts i 196 000 ferits a Alemanya.

# data[].attributes.body
BATALLA DE SOMME
Fou una de les batalles més grans de la guerra i una de les que provocà més baixes de tota la història, amb més d'un milió, entre morts, ferits i desapareguts. La batalla és recordada principalment pel seu primer dia, l'1 de juliol, en què els britànics van patir 57.740 baixes, de les quals 19.240 van ser mortals, i la majoria d'aquestes baixes varen ser en les primeres hores de lluita. Les forces aliades intentaren trencar les línies alemanyes al llarg d'un front de 40 km al nord i al sud del riu Somme i amb l'objectiu de desviar part de les forces alemanyes de la batalla de Verdun. El resultat final fou inconclusiu, ja que les forces aliades obtingueren uns guanys territorials ínfims després de més de quatre mesos de batalla.

# data[].attributes.body
GRÈCIA DECLARA LA GUERRA A LA ALIANÇA

# data[].attributes.body
GUERRA SUBMARINA
la guerra submarina comprèn la guerra submarina d'atac, les activitats anti-submarins, la guerra de mines i les contramesures per a mines. Cada tipus conté elements i estratègies especialitzades que exploten els avantatges tàctics propis i inherents del tipus.

# data[].attributes.body
EE.UU. ENTRA A LA GUERRA

# data[].attributes.body
A RÚSSIA TRIOMFA LA REVOLUCIÓ  BOLXEVIC
La Revolució Russa de 1917 fou un procés polític que culminà el mateix any amb l'establiment d'una república que substituí el sistema tsarista anterior i que porta a l'establiment de la Unió Soviètica. La revolució, es dividí en dues fases. La primera, «la revolució de Febrer», en la qual es derrocà el règim autocràtic del tsar Nicolau II i s'estableix una república de caràcter liberal. En la segona, «Revolució d'Octubre», fou una revolució de tipus socialista en la qual els Soviets (controlats principalment pel partit bolxevic) prengueren el poder. Si bé els principals focus de la revolució foren Petrograd i Moscou, aviat s'estengué a les àrees rurals on els pagesos col·lectivitzaren i redistribuïren la terra.

# data[].attributes.body
WILSON ENUNCIA ELS 14 PUNTS
Els catorze punts de Wilson són el nom donat al programa del President dels Estats Units Woodrow Wilson per posar fi a la Primera Guerra Mundial i reconstruir Europa en un discurs ressonant el 8 de gener de 1918 davant el congrés dels Estats Units.

Encara que molts punts fossin específics, els cinc primers eren més generals, incloent-hi el lliure accés al mar, l'abolició de la diplomàcia secreta, el desarmament, la restitució de les sobiranies sobre les terres ocupades, com Alsàcia-Lorena per a França, el dret a l'autodeterminació nacional, etc.

# data[].attributes.body
ALEMANYA RETROCEDEIX DE FRANÇA (FRONT OCCIDENTAL)
Només el 1918, amb noves tàctiques d'infanteria, la guerra recuperà un caràcter més fluid, amb l'ofensiva de primavera alemanya i la posterior ofensiva dels cent dies aliada, que posà fi definitivament a la guerra. Malgrat la situació gairebé perenne de bloqueig en la guerra de trinxeres, aquest teatre d'operacions fou especialment decisiu i fou el que consumí més recursos humans i materials a totes les potències implicades.

# data[].attributes.body
RUSIA FIRMA LA PAU DE BREST-LITOVSK

Tracte firmat entre les Potències Centrals i Rússia, que va suposar la retirada de Rússia de la Primera Guerra Mundial.

Encara que el tractat va quedar pràcticament obsolet abans d'acabar l'any, va alleujar els bolxevics que continuaven lluitant en la seva guerra civil i va afirmar la independència de Finlàndia, Letònia, Estònia, Lituània i Ucraïna. A Polònia, que no apareixia al tractat, la seva signatura va provocar protestes i aldarulls, i la retirada definitiva de tot suport a les Potències Centrals.

# data[].attributes.body
ARMISTIC DE BELGRAD
L'acord, que havia de regular les relacions entre el nou Govern republicà d'Hongria (encara no reconegut) i els Aliats, va ser sistemàticament infringit, el que va portar finalment a la renúncia de Govern de Károlyi al març ia la proclamació de la República Soviètica Hongaresa.

# data[].attributes.body
GUILLERMO II ABDICA LA REPÚBLICA D'ALEMANYA
El seu regnat fou caracteritzat per l'expansionisme colonial de l'Imperi i la Gran Guerra, que, un cop finalitzada, provocà la caiguda dels Hohenzollern, la formació de la República de Weimar i l'exili holandès.

# data[].attributes.body
EL KAISER GUILLERMO II SIGNA L'RMISTICI ALEMANYA

# data[].attributes.body
TRACTAT DE  VERSALLES
Va ser un intent de reconstrucció d'Europa després de la Primera Guerra Mundial. Després de sis mesos de negociacions a la Conferència de París de 1919, el Tractat fou signat com a culminació de l'Armistici de Compiegne de 1918, acordat amb Alemanya l'11 de novembre de 1918, amb el qual s'havia posat fi als combats.

# data[].attributes.body
La Societat de Nacions o la Lliga de les Nacions va ser un organisme internacional creat pel Tractat de Versalles el 28 de juny de 1919. Es proposà establir les bases per a la pau i la reorganització de les relacions internacionals un cop finalitzada la Primera Guerra Mundial.