# data[].attributes.headline
Vores WORDLE om irritationsmomenter i hverdagen :)

# data[].attributes.subject
Vores WORDLE om irritationsmomenter i hverdagen :)

# data[].attributes.body
1. hverdagsemner - inden for oponionsgenren
2. subjektivt-udtryk for egne punkter
3. ofte humoristisk/underholdende
4. talesprog (stadig skarpt sprog!)
5. ikke fiktive tekster (ikke opdigtet)
6. ofte belyst fra "den skæve vinkel"

# data[].attributes.body
- Uventet fri fra skole.
- Vågner, tror det er hverdag - det er weekend.
- Slipper for pligter.
- Når man vinder.
- Forventningens glæde.
- Møde senere.
- Ny sæson af serien.
-  Kort kø.
- Dårligt vejr og god samvittighed.
- Genfinde savnede ting / komme i tanke om noget.
- Flinke bus chaførrer.
- Få vasket hår hos frisøren.
- "At godte sig."

# data[].attributes.headline
IDEKATALOG - Kender du det? (Irritation) - 

# data[].attributes.subject
IDEKATALOG - Kender du det? (Irritation) - 

# data[].attributes.body
1. Vi slappe af men kommer i tanke om noget.
2. I den langsomme kø/ny kasseåbning/"medarbejder til kassen".
3. Vågner mandag og tror det er fredag.
4. Skal tisse men gider ikke.
5. Dårligt internet.
6. Har travlt, skal ud af døren men kan ikke finde sine nøgler.
7. Har lagt sig i seng men kommer i tanke om noget.
8. Diskussioner med dårlige argumenter.
9. Fumler med rejsekort/tjek ind.
10. Familiefødselsdage.
11. Røde lys/rammer den røde bølge.
12. Konfirmation hvor man kender ingen.
13. Har travlt bag nogen som ikke har travlt.
14. Offentlig transport.
15. Man er sulten men køleskabet er tomt.
16. Overtrædelse af ens privatsfære.
17. Andres bakterier.
18. Andres irriterende børn/lange transporter.
19. Sidder bag en høj i biffen.
20. Folk der snakker i biffen.
21. Folk der ikke kan løsrive sig fra deres mobil.
22. Du har glædet dig til at spise nogen, men så er det væk.
23. Gamle mennesker.
24. Face-rape mm.
25. Irriterende lærer.

# data[].attributes.body
1. Klummens kendetegn - lav jeres egne lister over kendetegn ud fra det I ved nu
2. Læs klummen og noter jeres svar på de fire spørgsmål
3. Analyser klummen ud fra de tre fokusområder
4. Fortolkning i fællesskab

# data[].attributes.headline
Torsdagens program: Vi har dansk hele dagen

# data[].attributes.subject
Torsdagens program: Vi har dansk hele dagen

# data[].attributes.body
Vi starter med at læse de to klummer ovenover.
1. Inden vi skal skrive vores egne klummer, skal vi lave "Kender du det?"-øvelsen. Alle borde udnævner en sekretær, som noterer i stikord til hver historie. Et bord vinder til sidst
2. Find den SKÆVE vinkel på overskrifter fra aviser eller fra nettet. Skriv de bedste ned. Udnævn en sekretær
3. Nøgleord og sætninger skrives på tavlen
4. Alle ordene skal blive til et idékatalog
5. Vi laver en Wordle!

# data[].attributes.body
essay er mere fortællende, reflketerne  og erindrende, spørgsmål, mere resach
bloggen er mere argrumenterende, brevagtig, tydeligt budskab
klummen er humoristisk, ekspert kilder

# data[].attributes.body
Ligheder: Subjektive, ikke-fiktive, udtryk for tanker, meninger og holdninger, aktuelle, beskrivende sprog, (adjektiver) oplevelser fra forfatteren.

# data[].attributes.headline
Hvad gør indtryk på os når vi hører en fortælling

# data[].attributes.subject
Hvad gør indtryk på os når vi hører en fortælling

# data[].attributes.body
*Måden man fortæller på
*Engagement i stemmen
*Humor
*Spænding
*Historien selv skal være sjov/spændende/
interresant
*Detaljer
*Sanseindtryk
*Relatere/Identificere
*Kropssprog
*Følelser i spil

# data[].attributes.headline
Fælles holdninger til god tone på nettet:

# data[].attributes.subject
Fælles holdninger til god tone på nettet:

# data[].attributes.body
-Neutral tone
-Ikke nedgøre andre for at fremme din egen sag
-Ikke skrive noget du ikke ville sige ansigt til ansigt
-Humor

# data[].attributes.headline
Humoristisk klumme om den rette livsstil

# data[].attributes.subject
Humoristisk klumme om den rette livsstil

# data[].attributes.headline
I husker måske Marius, giraffen i ZOO..?

# data[].attributes.subject
I husker måske Marius, giraffen i ZOO..?

# data[].attributes.body
Læs klummen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Slagtningen af giraffen Marius udløste det værste hykleri set længe i de københavnske gader. Hvert år dræber vi millioner og atter millioner af dyr, men dem tænker ingen på.

Til trods for frygt for af at blive truet på livet som ZOO's videnskabelige direktør vover jeg at påpege, hvor tyk dobbeltmoralen over forargelsen for en død giraf er.

Læs mere: Se alle billederne: Giraffen Marius blev til løvefoder

Over 20.000 har skrevet under på at redde giraffens liv. Såmænd godt nok.

Og jojo, det er da synd for giraffen, men hvis ikke giraffen måtte lade livet, ville det være synd for de stakkels løver, ligesom de andre giraffer ville få for lidt plads i ZOO.

Rovdyr æder dyr, og der var ikke plads til Marius. Ligesom der ikke er plads til de millioner af dyr, vi mennesker hvert år slagter for ædelsens skyld. Og dem er det vel lige så synd for?

Læs mere: Klumme: Bilfri Værnedamsvej? Nej sgu!

Køer, grise og høns, som lever deres liv i Satans forgård i små bure og stalde med mavesår for at blive slagtet på samlebånd, så vi kan få billig kød fra supermarkedets containere.

Jeg tør vædde min elskede pork pie-hat på, at langt de fleste af jer, som er forargede over den døde giraf, selv smasker døde lig mellem jeres fortænder fra mere eller mindre intelligente dyr i form af køer, grise og høns.

Tal fra Landbrug & Fødevarer viser, at blot en ud af fire køer kommer på græs. Langt værre er det for grisene, hvor 19 ud af 20 af landets i alt 29 millioner grise ifølge Coop Analyse befinder sig i et bur, mens salg af for eksempel æg fra burhøns udgør 60 procent.

Læs mere: Klumme: Jeg er for grim til København

Så til dig, der er forarget over giraffens død.

Alt imens du opretholder en overproduktion af dyr i fangenskab, som bliver dræbt systematisk, hyler du over, at et rovdyr bliver fodret med girafkød.

Se dog i din egen indkøbskurv, før du dømmer aflivningen af Marius, og tænk på den stakkels døde staldgris, lad os kalde den Pelle, eller den stakkels døde staldko, lad os kalde den Nora, eller den stakkels døde burkylling, lad os kalde den Rita, som ligger på din tallerken i aften.

Nora stod i en stald hele sit korte liv, en dag blev hun hentet i en lastbil, sat på et samlebånd og skudt til døde. Det samme gjaldt for Pelle, som havde mavesår og kom til at myrde sine egne unger, fordi den lagde sig oven på dem. Ritas fjer nåede aldrig at vokse ud. Den sad på en pind sammen med venner bag tremmer.

I skulle hyle over de dyr, I selv er med til at dræbe og holde fanget igennem jeres forbrug frem for at sende en tanke til en død giraf, der i øvrig havde et godt liv og blev dræbt "humant".

Fint, hvis du er vegetar og også tager stilling i denne sag. Men hvis man på den ene side råber op omkring, hvor forfærdeligt det er, at en giraf må lade livet, og på den anden side spiser staldgrise og burkyllinger, er man fandeme en hykler af rang. Sgu! Det mindste I kan gøre er at købe kød, mælk og ost fra fritgående dyr.

Jaja, kald mig bare kold og ufølsom, fordi jeg ikke begræder Marius' død. Men i sandhed måde kolde være dem, der ignorerer forholdene for vores slagtedyr. Ikke dem, som påpeger dobbeltmoralsk skrigeri over en giraf.
Hvad mener du? Deltag i debatten her.

# data[].attributes.attachment_link.description
Slagtningen af giraffen Marius udløste det værste hykleri set længe i de københavnske gader. Hvert år dræber vi millioner og atter millioner af dyr, men dem tænker ingen på. Til trods for frygt for af at blive truet på livet som ZOO's videnskabelige direktør vover jeg at påpege, hvor tyk dobbeltmoralen over forargelsen for en død giraf er.

# data[].attributes.body
1. Vi skriver videre på vores nyhedsartikel om "SKOLEFESTEN". I får 30 min til at skrive. Bliver I færdige, skal de op og hænge - hvis ikke er det lektie til tirsdag.

2. Vi har nu arbejdet med 2 objektive grene - nyhedsartikel og reportage. Det næste vi skal kigge på er to subjektive genrer, nemlig BLOG og KLUMME.

3. Gå på Gyldendal og find forløbet "essay, blog og klumme". Vi kigger på læringsmålene.
4. Hvad er god stil i blogs? Find eksempler på nettet. Hvilke blogs interesserer jer?
5. Indtryk og udtryk - fortæl om jeres oplevelser til hinanden
6. En farverig familie. I skal nu læse eksempler på de tre genrer (essay også her) og diskutere, hvad forskellen er

# data[].attributes.body
- 5 kilder,

ekspertkilde:
Erik Bonnerup
Ole Espensen
Jens Elo Rytto

Partskilde:
Jørgen Nue Møller
Lars Barfoed

# data[].attributes.body
Hvordan gik det med at skrive reportagen?

Vi skal læse to artikler i dag. Vælg igen 3 farver. Farv henholdsvis reportage, fakta og citater. Svar på spørgsmålene til begge artikler.

# data[].attributes.body
Et udsagn som danner udgangspunkt for en videnskabelig undersøgelse ( det kan undersøges/bevises)

# data[].attributes.body
Et udsagn som præsenteres som en kendsgerning (det kan altså ikke bevises)

# data[].attributes.body
Referat.
Neutral.

FORDELE/ULEMPER:
+ Facts.
% Måske ikke det HELE billede.
% Kedeligt, ikke medrivende.

# data[].attributes.body
Personlig.
Mening/holdning.

FORDELE/ULEMPER:
% Dele af billedet.
% Man kan være uenig.
+ Mere følelse.

# data[].attributes.body
1. Vi får tid til sidst på dagen til at komme i gang med at skrive jeres reportager fra vores tur til København
2. Kig på dansk.gyldendal, find forløbet "Fortællende journalistik" og vælg "Læs en reportage"
3. Læs "Monsterfedt i kirken" og noter hvilke kilder, der er brugt
4. Svar på punkt 3, 4, 5

I skal nu i gang med at skrive jeres egen reportage. I skal finde jeres noter fra turen frem og have dem ved hånden hele tiden.

5. Læs al teksten under punktet "Skriv en reportage". I skal bruge "Tips og tricks til at skrive levende" (ligger ude til højre i værkstøjskassen)
Jeg har også lavet en tjekliste, som I skal bruge til at se, om I er på rigtig vej.

Reportagen skal være afleveret d. 5. oktober

# data[].attributes.body
1. Vi skal arbejde med de tre kildetyper. Hvad kendetegner dem hver især?
2. Skolefest - skriv artiklen om skolefesten. Den skal fylde mellem en halv og en hel 1 A4 side. I skal bestemme vinklen og hvilke kildetyper I vil bruge (45 min)
3. På KILDE-jagt. læs artiklen "Skolearbejdet presser hver tredje elev" og svar på spørgsmålene
4. Arbejd med kilder og udtalelser. I skal svare på spørgsmålene og skrive jeres svar ned.

# data[].attributes.body
1. Vi starter nyt forløb. Gå ind på dansk.gyldendal og vælg forløbet "Nyhedsformidling"
2. Hvad vil det sige at være hhv "subjektiv" og "objektiv"?
3. Liste på tavlen for de to begreber. Hvilke fordele og ulemper knytter sig til hhv den ene og den anden?
4. Vi kigger på vinklen
5. I skal nu arbejde med Josef Fritzel-sagen
6. To sider - samme sag. Kig på de to forsider
7. Definér vinklen og giv nye rubrikker

# data[].attributes.body
- kan du gennemskue forfatterens hensigt og budskab i de tre genrer

- kan du skrive meningsfuldt og personligt i genrerne

- ved du, hvad der er god takt og tone, hvis du blogger eller kommenterer en blog
- kan du beskrive de journalistiske genrers kendetegn og vise hvordan forskellige genretræk kommer til udtryk i eksempelvis reportager
- kan du skrive en reportage ved brug af sanseindtryk, konkrete iagttagelser og et levende sprog
- kan du få øje på og analysere et pressefotos virkemidler

- kan du vurdere et pressefoto i forhold til den sammenhæng det indgår i

- kan du perspektivere et pressefotos motiv og situation til den omgivende verden