# data[].attributes.body
Skizofreni er en såkaldt psykose og er en alvorlig psykisk sygdom ledsaget af stor angst, smerte og fortvivlelse. Typiske symptomer på skizofreni er vrangforestillinger og hallucinationer. Der sker ændringer i evnen til at tænke, føle og vurdere virkeligheden. Man er med andre ord ikke i stand til at kende forskel på, hvad der er virkelighed, og hvad der er fantasi.

Sygdommen kan vise sig på mange forskellige måder og have mange forskellige forløb, og jeg vil i det følgende bl.a. komme nærmere ind på emner som sygdomsårsag, symptomer og behandling, medicin, typer af skizofreni m.m.

# data[].attributes.body
Skizofreni rammer ca. 1.000 danskere årligt. I Danmark lever op mod 30.000 mennesker med skizofreni. Risikoen for at udvikle skizofreni er ca. 1%, men højere (5-10%), hvis det findes i nærmeste familie. Flere mænd end kvinder rammes af sygdommen, de får også typisk konstateret skizofreni tidligere end kvinder. De fleste bliver diagnosticeret med skizofreni, før de fylder 30 år.

# data[].attributes.headline
Hvor mange former for skizofreni findes der?

# data[].attributes.subject
Hvor mange former for skizofreni findes der?

# data[].attributes.body
Der findes fem forskellige former/diagnoser:

Paranoid skizofreni er den mest almindelige form. Den er især præget af vrangforestillinger og hørehallucinationer.  Vrangforestillingerne er typisk forstillinger om at blive forfulgt

Hebefren skizofreni er domineret af kontakt- og kommunikationsproblemer, uforudsigelige stemningssvingninger og usammenhængende adfærd

Kataton skizofreni er kendetegnet ved specielle bevægelser og ejendommelige kropsstillinger

Udifferentieret (blandet) skizofreni betyder, at man har nogle af trækkene fra flere af ovenstående diagnoser

Simpel skizofreni er en sjælden form for skizofreni. Den udvikler sig langsomt som en svigtende evne til at klare omgivelsernes krav og som nedsat funktionsevne. Sygdommen er karakteriseret ved, at der ikke er hallucinationer og vrangforestillinger

# data[].attributes.body
Som nævnt tidligere kan de typiske symptomer på skizofreni inddeles i hallucinationer og vrangforestillinger. Begge symptomer kan være til stede samtidigt hos den skizofrene. Tegn på skizofreni er typisk, at man hører stemmer og ser ting, andre ikke ser eller hører - man hallucinerer, dvs. man sanser (oplever, ser, hører, lugter, smager eller føler) noget, der i virkeligheden ikke er. Hørelseshallucinationer i form af stemmer er de hyppigst forekommende ved skizofreni.
Vrangforetillinger er også et typisk tegn på skizofreni. En person med skizofreni oplever selv vrangforestillingerne som sande og virkelige. Vrangforestillingerne kan handle om mange ting, men man oplever fx typisk, at man føler sig forfulgt (paranoia), er særligt udvalgt, har særlige evner eller er offer for en sammensværgelse.

Ud over hallucinationer og vrangforestillinger, som også kaldes for de psykotiske symptomer, er almindelige symptomer på skizofreni:

tankeforstyrrelser, tankemylder og forstyrret sprog

uro og problemer med depression og angst

problemer med at sortere i sanseindtryk og fx sortere baggrundsstøj fra

indadvendthed og forandringer i følelseslivet

nedsat evne til at huske og koncentrere sig og til at danne overblik

svært ved kontakt med andre mennesker

manglende erkendelse af egen sygdom

Det er forskelligt fra person til person, hvor svære disse symptomer er, og hvor mange af disse symptomer, man rammes af.  Det er også forskelligt, hvor meget psykosen (hallucinationer og vrangforestillinger) påvirker den enkelte. I nogle tilfælde er personen i stand til at leve et næsten almindeligt liv med skole, uddannelse og arbejde trods psykosen. I andre sværere tilfælde påvirker psykosen personen så meget, at det er invaliderende, og at personen fx har behov for at bo i et beskyttet botilbud.

Mindre hyppige symptomer ved skizofreni er:

bevægelsesmæssige forstyrrelser

tanke- og adfærdsforstyrrelser

nedsatte kognitive funktioner, som hukommelse, indlæringsevne osv.

Sygdommen skizofreni kan komme pludseligt, men kan også udvikle sig over en årrække. Det er svært at sige noget om, hvilke symptomer, der kommer først, men inden de psykotiske symptomer viser sig, har personen typisk haft symptomer som angst, depression og søvnbesvær. Mange bliver indadvendte og dårligere til at være sammen med andre, og de trækker sig fra det sociale liv. De mister ofte interessen for mad og personlig hygiejne. Nogle bliver misbrugere, andre har selvmordstanker, fordi de har det så dårligt. Mange får desværre først hjælp efter flere år med disse symptomer. Det er også typisk de pårørende eller venner, der opfordrer personen til at søge hjælp, da personen selv har svært ved at erkende, at han/hun er syg.

# data[].attributes.body
Skizofreni skyldes formentlig sygdom i hjernen, og det er ikke bare en enkelt sygdom, men er flere forskellige lidelser. Man kender ikke den præcise årsag til sygdommen, og årsagerne til skizofreni er mange. Der er dog indikationer på, at sygdommen dels er arvelig, dvs. at man arver en genetisk risiko for at udvikle sygdommen, og at den dels skyldes nogle uheldige faktorer under graviditeten og ved fødsel. Endelig spiller miljømæssige faktorer, herunder sociale og psykologiske forhold, ind.
Faktorer der kan få den til at bryde ud, kan fx være en voldsom psykisk stressbelastning, mobning og seksuelt misbrug i opvæksten. Vanskeligheder med at leve op til omgivelsernes krav, kærestesorg, og det ansvar der hører med til at blive voksen kan også være med til at udvikle og udløse skizofreni. Skizofreni opstår også typisk især i familier, der enten er for beskyttende og involverende eller for agressive og kritiske.
Biologiske forhold kan også spille ind. Fx hjernehindebetændelse og hjernebetændelse kan også hos de sårbare personer være en af årsagerne til, at psykosen bryder ud. Også længerevarende søvnmangel, utilstrækkelig ernæring og svær dehydrering kan være udløsende faktorer.
Sociale forhold, dårlige levevilkår og misbrug kan altså også være udløsende faktorer.

# data[].attributes.body
Forløbet varierer fra person til person, og behandlingen er derfor individuel. Det afhænger af, hvilken type skizofreni, der er tale om, og hvor hårdt man er ramt. Det afhænger også af, hvor tidligt man kommer i behandling. Jo tidligere man kommer i gang med behandlingen, jo bedre bliver forløbet, og jo mindre er risikoen for tilbagefald.
Nogle har psykotiske symptomer hele livet, mens andre kommer sig fuldstændigt og bliver raske.
Behandlingen er oftest langvarig, men man kan som nævnt blive fuldstændigt rask. Det gælder for 20-25 procent. 25-30 procent har lettere grader af sygdommen, mens resten har mere kroniske forløb. Ofte består behandlingen af en sammensætning af medicin, samtaler/psykoterapi, undervisning og social støtte. Både den syge og de pårørende skal inddrages i hele forløbet.  Medicinen, det såkaldte antipsykotika, bruges til at dæmpe psykotiske symptomer som hallucinationer og vrangforestillinger. En stor gruppe kan klare sig godt, hvis de tager deres medicin, men omkring 25 % er fortsat svært syge trods behandlingen.
Udover medicin mod de psykotiske symptomer, benyttes som nævnt også psykoterapi og samtaler, så man kan få hjælp og støtte til at leve et så normalt og godt et liv som muligt med uddannelse, arbejde osv. Hvis muligt er det vigtigt at finde ud af, hvad der har udløst en eventuel tidligere psykose, så man måske kan undgå det fremover.

Så selvom skizofreni er en alvorlig psykisk sygdom, så er det vigtigt at huske på, at behandling er mulig.