# data[].attributes.headline
להתחיל עם מירו- סרטון הדרכה 

# data[].attributes.subject
להתחיל עם מירו- סרטון הדרכה 

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=pULLAEmhSho

# data[].attributes.headline
לוח מירו לשכפול ושימוש בפגישות

# data[].attributes.subject
לוח מירו לשכפול ושימוש בפגישות

# data[].attributes.attachment_link.title
תבנית דוגמא לפגישות

# data[].attributes.headline
הדרכה על מירו- יהונתן שלם

# data[].attributes.subject
הדרכה על מירו- יהונתן שלם

# data[].attributes.body
https://youtu.be/qmOcWkSf314

# data[].attributes.attachment_link.title
הדרכה על מירו - הועבר ע״י יהונתן שלם

# data[].attributes.headline
סרטון הדרכה- שימוש בתבנית תוכנית עבודה

# data[].attributes.subject
סרטון הדרכה- שימוש בתבנית תוכנית עבודה

# data[].attributes.body
סרטון הדרכה-
https://www.loom.com/share/eb21531fa6644651b89bdc926c37e282

תבנית- https://trello.com/b/FfMhIqrb/%D7%AA%D7%95%D7%9B%D7%A0%D7%99%D7%AA-%D7%A2%D7%91%D7%95%D7%93%D7%94-2022

# data[].attributes.attachment_link.title
תוכנית עבודה -Trello

# data[].attributes.headline
מתוך אסופת המתודולוגיות של השל

# data[].attributes.subject
מתוך אסופת המתודולוגיות של השל

# data[].attributes.headline
פוסט/מאמר קצר

# data[].attributes.subject
פוסט/מאמר קצר

# data[].attributes.headline
חוברת/מאמר ארוך

# data[].attributes.subject
חוברת/מאמר ארוך

# data[].attributes.headline
ניהול תוכנית עבודה בטרלו- מתוכנית ליישום

# data[].attributes.subject
ניהול תוכנית עבודה בטרלו- מתוכנית ליישום

# data[].attributes.body
https://shiftshatil.org.il/%D7%AA%D7%9B%D7%A0%D7%99%D7%AA-%D7%A2%D7%91%D7%95%D7%93%D7%94-%D7%A2%D7%9D-trello/

# data[].attributes.headline
תהליך אסטרטגי בשלושה צעדים. היברידי, השתתפותי וממוקד

# data[].attributes.subject
תהליך אסטרטגי בשלושה צעדים. היברידי, השתתפותי וממוקד

# data[].attributes.body
https://shiftshatil.org.il/%D7%AA%D7%9B%D7%A0%D7%99%D7%AA-%D7%A2%D7%91%D7%95%D7%93%D7%94-%D7%A2%D7%9D-trello/

# data[].attributes.body
https://shiftshatil.org.il/%D7%94%D7%94%D7%AA%D7%A4%D7%98%D7%A8%D7%95%D7%AA-%D7%94%D7%92%D7%93%D7%95%D7%9C%D7%94/

# data[].attributes.headline
מתוך אסופת המתודולוגיות של השל

# data[].attributes.subject
מתוך אסופת המתודולוגיות של השל

# data[].attributes.headline
חוברת מתודולוגיות של השל

# data[].attributes.subject
חוברת מתודולוגיות של השל

# data[].attributes.headline
מתוך אסופת המתודולוגיות של השל

# data[].attributes.subject
מתוך אסופת המתודולוגיות של השל

# data[].attributes.body
https://hatribuna.co.il/tool/dreamingcircle/

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
הטריבונה למנהיגות השתתפותית

# data[].attributes.attachment_link.title
מעגל חלימה - הטריבונה למנהיגות השתתפותית

# data[].attributes.attachment_link.description
מטרת שלב החלימה, לאפשר למשתתפות.ים להציף רעיונות ברוח ההסטוריה של העתיד. השאלה מכוונת לראות את מה שצריך לקרות באופן מיטבי/אידאלי כדי להביא להצלחת המיזם.

# data[].attributes.body
איך הגישה ההשתתפותית יכולה להוביל לפריצת דרך בעולם השינוי החברתי?
מה התפקיד שלנו בשתיל היום?

# data[].attributes.body
האם את.ה מחפש.ת כלי עבודה מותאמים לרוח התקופה בה ההיררכיה משתנה בארגונים וברשתות?;

האם חשוב לך להיות רלוונטי.ת בעבודה עם צוותים וקבוצות לאור השינויים שמביאה איתה הטרנספורמציה הדיגיטלית?;

האם הנעה לפעולה בזירות מורכבות היא צורך בעבודה המקצועית שלך או של ההתארגנויות או קהילות שאת/ה עובדת איתם?;

אם ענית לפחות על שאלה אחת כן - סדרת המפגשים על מתודולוגיות הנחייה השתתפותית תפורה בשבילך.

במפגשים נרחיב את ארגז הכלים להנחיית קבוצות ותהליכים ונתרגל את הכלים המבוססים על חכמת הקבוצה הגדולה.

אנו מאמינות ששימוש בכלים אלו יסייעו לנו ולשותפים שלנו, לדייק את האתגרים, את העשייה, את התוכן ואת את התהליך ברמה אישית, ארגונית ומערכתית, כך שנוכל להשפיע יותר בזירת השינוי החברתי.

לפרטים נוספים או להצטרפות לדיוק התכנים מוזמנים/ות לפנות לצוות ההכשרה: שירה איתן, אביטל שכטר, תמר אמיר ואורלי פלד.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
תמר אמיר | 15 בנובמבר 2021

תכניות עבודה דרך למידה מהצלחות

זוכרים את התחושה שעושים סיכום שנתי בלימודים, בעבודה ואתם מיד מתפקסים על מה שלא טוב ומה שלא עבד? מתאמצים לזהות את הבעיה ומשקיעים אנרגיה רבה בתיקון הכישלון, במקום להשקיע אנרגיה ללמוד מהצלחות?
מגיל צעיר התרגלנו וחונכנו לבדוק מה עשינו לא נכון והמוקד היה - להשתפר דרך למידה מטעויות ותיקונן. אבל למה בעצם הפוקוס שלנו הוא על מה שלא עובד במקום על מה שכן?? מה יקרה אם ננתח לעומק את ההצלחות שלנו?

מחקרים מתחום הפסיכולוגיה החיובית מראים כי יש ערך רב בחקר החוזקות והמידות הטובות של אדם כמו גם התנאים והתהליכים שתורמים לשגשוג ל תפקוד מיטבי של אנשים קבוצות ומוסדות.
הנחת יסוד בסיסית היא שמרחב הצמיחה הגדול ביותר של כל אדם הוא בתחומי חוזקותיו.

למה חשוב ללמוד מהצלחות?

1. הצלחות אינן קורות במקרה

2. למידה מהצלחות משדרת אופטימיות, משפרת מוטיבציה ומעודדת את האדם והארגון להמשיך ולהשתפר

3. הלמידה מהצלחות הופכת ידע סמוי לידע ארגוני גלוי ומוכוון פעולה

4. חקר הצלחות מאפשר לבנות חוסן ועמידות ומחזק את יכולת ההתמודדות של הפרט והארגון

איך נדע מה זו הצלחה? SIGN

S תוצאה של הצלחה לאחר הפעילות (sucsses)
I לפני הפעילות יש דחף וציפייה לעשייה (instinct)
G בזמן הפעילות יש צמיחה וזרימה רבה ( grow)
N אחרי הפעילות יש תחושת סיפוק ושהצורך מומש ( need)

איך עושים את זה?
מבוסס על מודל תחקיר מוקיר (Appreciative Inquiry) שלב ראשון - גילוי discovery - גילוי המיטב שבקיים, מה עובד טוב? איתור הצלחה שמעוניינים להתמקד בה

1. מאתרים אירועים, מצבים, פעולות, התנסויות שנתפסות בעינכם כהצלחה (אפשר לראיין אחד את השניה)

2. בוחרים סיפור הצלחה אחד בו חשתם ברגע שיא אישי או ארגוני שמעוניינים להעמיק בו.

3. מזהים את התוצרים החיוביים (האובייקטיביים והסובייקטיביים) של ההצלחה. תיאור המצב לפני ואחרי.

4. מפרטים את הפעולות שהביאו להצלחה.

5. מאתרים נקודות מפנה בין המצב "לפני" לבין המצב "אחרי" מסקירת הפעולות ניתן לזהות נקודות מפנה שאלמלא ההצלחה בהן, לא היו מושגים התוצרים החיובים.

6. מפיקים עקרונות הפעולה שביסוד הפעולות שהביאו להצלחה ותרמו לה.

7. מזהים סוגיות מורכבות או בעיתיות שמשתמעות מסיפור ההצלחה. סוגיות אלה אינן מועלות לדיון בעת חקר ההצלחה כדי שהמיקוד בהן לא יחבל בחקר הפעולות שתרמו להצלחה. עם זאת, הן זוכות להתייחסות משמעותית בשלבים מאוחרים יותר של עבודת הקבוצה, או בפורום הארגוני המתאים.

שלב שני - חלום dream - מה עשוי להיות? בניית חלום מלא דמיון ומעוף
מדמיינים מה יקרה אם תשתמשו בעקרונות הפעולה שזיהתם בעתיד? מה ההזדמנויות שזיהיתם? האם יש דברים שהייתם רוצים להעמיק בהם את הלמידה הארגונית?
שלב שלישי - תכנון ובניה design - מה כדאי שיהיה?
חושבים איך נעזרים בעקרונות הפעולה שזיהיתם על מנת לשחזר את ההצלחה, קבעו קוי יסוד מנחים לתוכניות ושינויים עתידיים ובנו תכנית פעולה הכוללת יעדים, לוחות זמנים וחלוקת אחריות.
שלב רביעי - הובלת שינוי delivery
מטמיעים את התכניות שלכם - הוציאו לפועל את תכנית העבודה, בצעו מעקב והערכה.

איך נוכל להיעזר בכלי לתכנון הפעילות בשנת 2023?

תכניות עבודה 2023 עומדות לפתחנו, לפני שמתחילות לתכנן, הקדישו זמן ללמידה ארגונית מהצלחות אישיות וארגוניות, חלקו את הצוות לזוגות ושאלו אחד את השנייה את השאלות הבאות:

1. תארי אירוע שנתפס בעיניך כהצלחה, רגע שיא אישי או ארגוני. מתי זה היה? מה היה שם?

2. אילו צעדים או פעולות מקדימות נקטת כדי שהאירוע יתרחש?

3. מה היו התנאים או הנסיבות שאפשרו לאירוע זה להתרחש?

4. מה הלהיב אותך או נתן לך תחושת סיפוק?

5. אילו תובנות יש לך מהאירוע?

6. האם תוכלי לתאר את המצב לפני והמצב אחרי האירוע שנחווה כהצלחה?

7. מה התוצרים החיוביים של האירוע?

8. האם ניתן לסמן עקרונות פעולה שאפשרו את האירוע?

הסתכלו על תכנית העבודה שלכם לשנה הקרובה, וחשבו כיצד ניתן לשכפל את ההצלחה לעוד מקומות בארגון. שלבו את עקרונות הפעולה שהפכו כעת מסמויים לגלויים בעבודתכם השוטפת.

רוצים להתיעץ ולחשוב יחד? מוזמנות ומוזמנים לפנות אלינו.

# data[].attributes.attachment_link.title
תכניות עבודה דרך למידה מהצלחות Shiftshatil

# data[].attributes.attachment_link.description
תמר אמיר | 15 בנובמבר 2021 זוכרים את התחושה שעושים סיכום שנתי בלימודים, בעבודה ואתם מיד מתפקסים על מה שלא טוב ומה שלא עבד? מתאמצים לזהות את הבעיה ומשקיעים אנרגיה רבה בתיקון הכישלון, במקום להשקיע אנרגיה ללמוד מהצלחות? מגיל צעיר התרגלנו וחונכנו לבדוק מה עשינו לא נכון והמוקד היה - להשתפר דרך למידה מטעויות ותיקונן.

# data[].attributes.headline
אם רק הייתי יודעת אז את מה שאני יודעת היום

# data[].attributes.subject
אם רק הייתי יודעת אז את מה שאני יודעת היום

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מאיה רימר | 17 בדצמבר 2019

אם רק הייתי יודעת אז את מה שאני יודעת היום

צילום:הנחייה במחכנה פליטים אלפידה, יוון

בקיץ 2011 לא רק נפתחה להרבה מאיתנו התודעה, אלא גם רצון מחודש לתקשר.
ולא רק לתקשר, אלא לנהל שיחה משמעותית.
הרחובות שקקו חיים, מאות אלפים שטפו את הכיכרות, ומשהו חדש ריחף האוויר. תחושת מסוגלות ואופטימיות מדבקת - תראו, אפשר. תראו, אנחנו פה. ואכפת לנו. ורוצים. ובואו נדבר.
רק מה? לא באמת ידענו איך. ועוד פחות מזה איך לקבל החלטות בקבוצות גדולות.

אסיפות עם

נניח מה קורה כש-200 אנשים ברחוב צריכים להחליט עכשיו אם הולכים לחסום את האיילון או לשוב למאהל? או כשחברת כנסת מגיעה לבקר ומאות אנשים מתגודדים, חלק רוצים לדבר וחלק רוצים לשפוך עליה מים או מילים קשות?

"אסיפות עם" התקיימו בכיכרות ופינות רחוב ברחבי המדינה. תור דיבור, שתי דקות לכל אחת לדבר, נבחרי כל אסיפה מגיעים לאסיפה ארצית. תנועות ידיים; סיבובים נלהבים אם הסכמנו, איקס בין שתי הידיים אם לא תפסו במהרה. אני חשבתי שזה נהדר, היכולת להביע את עצמך מבלי להפריע את רצף הדיבור, בלי להיכנס לדברי האחר.

תור הדיבור הרחיק בין הגירוי (הטריגר) לדיבור, זאת אומרת שאם נאמר משהו שהכעיס אותי אני לא אוכל להתייחס אליו עד שיגיע תורי, עשר או עשרים דקות אחר כך, כשהכעס נרגע, הנושא כבר עבר מזמן והשעון מתקתק.

ומעל הכל, באסיפות העם שירשנו מאחותנו הגדולה (במחאה) בספרד, היה איסור מהותי על נאומים, על אמירות סוחפות ומלאות כריזמה או פאתוס, על פרסונות. המטרה הייתה להעדיף תוכן ומשמעות על רטוריקה והאדרת המנהיג.
מטרה ראויה, יפה. אז כולם היו מוזמנים, כולם שווים, וכולם יידחסו לאותן משבצות של שתי דקות. היום, כמעט עשור אחר כך, ולאחר מאות שעות הנחייה השתתפותית, אני יודעת שאף מודל או מתודולוגיה מובנית לא יכולה לעבוד עבור כל קבוצה בכל מקום. למדתי שמסגרת שיח שמראש מנסה להשטיח, לצמצם ולרדד לא יכולה להוליד שיח משמעותי. שיח משמעותי גם לא קורה אל מול שעון מתקתק או עשרים דקות אחרי שמשהו בתוכי זז, וביקשתי לדבר. זה היה ניסיון מעורר השראה וראשוני, ולמדנו שם המון.

ב2012-13 צצו להם עשרות קואופרטיבים, איגודים וקבוצות פעולה סביב מטרות שונות. אידאולוגים, חברתיים ומלאי מוטיבציה ניסינו לשנות את העולם, מלמטה למעלה, כי ה"מנהיגים" בטח לא התכוונו להקשיב ליותר מחצי מיליון אזרחים שיצאו למחות. למה להם? לא היו לנו סיגרים או הקלות רגולטוריות להציע.

לקחתי חלק פעיל בכמה וכמה מסגרות כאלה, ולצערי הרב גיליתי שגם במקומות הכי אידאולוגים, בקבוצות נקיות משחיתות או מניעים נסתרים, בסוף מצאנו את עצמנו לפחות בחוויה שלי, משעתקים את מבני הכוח בהם גדלנו. לא ידענו אחרת, וניסיון ללמוד וליישם מבנים סוציאליסטים משטיחים לא עזרו לנו להתקדם, כי לא התאימו למציאות האינדיבידואליסטית של שנות האלפיים.

הבנתי שאי אפשר לבנות עולם חדש עם כלים ישנים, ויצאתי לחפש דרך אחרת.

את אומנות המנהיגות ההשתתפותית (הידועה גם כאומנות האירוח- ראו The Art of Hosting) הכרתי דרך מכון השל לקיימות, ארגון חדשני, סביבתי-חברתי מתקדם וחשוב. בכנס של השל הכרתי את מריה סקורדיאלוס, אחת ממייסדות תפיסת המנהיגות ההשתתפותית. כשחוויתי את מריה מחזיקה מרחב, כשהרגשתי בפעם הראשונה איך ניתן לקדם קבוצה אל עבר מטרה, יחד עם התייחסות אישית לקולות השונים, כשהבנתי איך הפרעה רגשית יכולה להיות כוח עזר משמעותי לקידום השיחה ולא משהו שיש לדחוס הצידה או החוצה ידעתי שמצאתי זהב.
שאולי, רק אולי, זה החלק החסר.
החלק שיכול לחבר בין ההצהרות והמילים היפות על מעורבות והכללה לבין מציאות של מבני כוח דכאניים, החלק שיכול לתת ביטוי ומקום ראוי לרגש, לכריזמה- תוך החזקת המרחב השיוויוני שמבקש מקום לכל קול בחדר.

אז מה אני יודעת היום, שאם הייתי יודעת אז היה יכול לשרת אותנו, ואת השינוי שרצה, ועדיין רוצה לבוא עלינו לטובה?

לארח מבלי להשתלט - אפשר לתפוס מרחב, להיות גורם מרכזי שמארח את השיחה מבלי להשתלט עליה, אם הקבוצה רוצה בזה ומזמינה אותך לעשות כן. בעזרת רגישות וניסיון, מתודולוגיות השתתפותיות והקשבה לרבדים שונים ניתן לייצר מקום נכון לכל שותף במעגל, לא על פי חלוקת השעון, אלא על פי הצרכים וההסכמות אליהם מגיעה הקבוצה.

גבולות מחויבות וזמן - כדי לעשות את העבודה הרגישה והעדינה של בניית קבוצה, הסכמות והגעה לאינטימיות שמאפשרת שיח משמעותי צריך גבולות, מחוייבות, וזמן. אז ישיבה ברחובות יפה בתפיסה, אבל עושה את זה קשה עד בלתי אפשרי לשמור על מרחב בטוח לנושאים אישיים או רגישים. כמו כן ההכללה כעיקרון מקסימה ויצרה כמה מהרגעים היפים ביותר עבורי בקיץ 2011- אבל קבוצה מתחלפת בה כל אחד יכול להיכנס לרגע, לנאום ולצאת לא מזמינה לקיחת אחריות משותפת ובניית חוכמה קולקטיבית אלא יותר הטחת אמירות, והמון פעמים פשוט הרגיש כמו מרחב טיפולי. גם זה חשוב, אבל לא תמיד, ולא במחיר ההתקדמות הקבוצתית.

לתת מקום ל"הפרעה" - מגוון אנושי, רעיוני ותוכני הכרחי כדי לייצר רעיונות ופתרונות שיכולים להשפיע באופן נרחב על המציאות. כשכל המעגל מסכים לגבי משהו זה נעים, אפילו כיף- אבל אם זה ממשיך לאורך זמן צריכה להידלק אצלנו נורה אדומה. כמנחה השתתפותית, אני מעודדת את חברי הקבוצה לבדוק ולאתגר את הגבולות, ומחבקת הפרעות. בדרך כלל אם אישה אחת מביעה התנגדות זה אומר שעוד 3-4 חושבים את זה ולא אומרים, וייתכן שיש כאן חוכמה מהותית למעגל. לעיתים קרובות ה"הפרעה" שאדם מחזיק בבטן יכולה להתפתח לתובנה משמעותית שעשויה להביא אותנו לפריצת הדרך לה פיללנו. השאלה היא אם כמנחים אנחנו יודעים לייצר מרחב מאפשר לאותה "הפרעה" להגיע.

לדעת לדייק את התהליך - מאות אנשים יכולים להגיע ביחד להבנות מהירות בעזרת תנועה במרחב, שאלות עוצמתיות והנחייה נכונה.

יישור קו - מיסגור נכון של שיחה או מפגש יכול להיות כל ההבדל. באנגלית קוראים לזה Framing, בעברית זה לעיתים תיאום ציפיות, ולעיתים פשוט שיתוף של המנחה (בעל הכוח) עם המשתתפים במה מתוכנן למפגש הקרוב. אם כולנו יודעים מה המטרה, מה נעבור ולאן מקווים להגיע יש קרקע יציבה ושווה יותר עבור כולנו לקחת אחריות משותפת על מה שיקרה במפגש.

באותה דוגמה של 200 אנשים בפינת הרחוב המנסים לקבל החלטה משותפת, אם נמסגר את זה נכון, ידעו כולם שזה לא המקום להיכנס לפרטי פרטים, טיעונים ארוכים על תפיסות עולם שמהם נגזור את המהלך. כאן יתאימו יותר כיווני פעולה מתומצתים ושימוש נרחב בתנועות ידיים והליכה במרחב. (תתקרב לאדם שאתה מסכים עם האמירה שלו, לדוגמה). אם נוכל להציע את זה לאותה התקהלות ולקבל את הסכמתם נוכל לפעול יחד טוב יותר.

לדעת להבחין בין ה"מה" ל"איך" - עוד סוג של מיסגור שבחוויה שלי של 2011 היה חסר מאוד הוא ההבדל בין ה"מה" ל"איך". כמעצבת ומלווה תהליכי שינוי השתתפותיים אני פוגשת המון ארגונים, קהילות וצוותי עבודה שמתקשים בלייצר בהירות במקומות הללו.

לפעמים הנושא הוא כביכול מאוד השתתפותי, שאלה ברורה ועוצמתית, אבל השיח מתנהל בצורה מאוד סוגרת, כשבעל הכוח שואל, מקשיב ועונה לכל דעה שעולה. המון פעמים ללא ידיעת אותה דמות בעלת כוח, זוהי אסטרטגיה ששומרת את מרכז הכוח בידיה - וכך עשויה לנטרל את השיח הפורה וההשתתפותי. איך אותה שיחה הייתה יכולה להראות אם בעל הכוח היה מניח את השאלה במרכז המעגל, ומאפשר לשיחה להתגלגל?

אחד הציטוטים האהובים עליי מעולם המנהיגות ההשתתפותית הוא: Trust yourself, Trust the Group, Trust the Process. [תאמיני בעצמך, תאמיני בקבוצה, תאמיני בתהליך].

להבדיל בין היררכיה ל"מבני כוח מדכאים" - ב-2014, כשהבאנו לארץ את מריה ומורות נוספות להכשרה הראשונה באומנות המנהיגות ההשתתפותית חשבתי שהמטרה שלי היא השטחת היררכיות. בכלל, עולמי נצבע בשחור ולבן, כשעם השנים אני מבינה וחוגגת יותר ויותר את האפורים.

ביוונית, משמעות המילה היררכיה היא סדר קדוש. יש היררכיות טבעיות ומיטיבות - היררכיה של ידע (כמה אני מוקירה ומעריכה את המורות הנהדרות שלי), היררכיה של גיל או ניסיון, היררכיה של כמה אני רגישה לנושא מסויים. לדוגמה, אם נקים יחד מיזם משותף שיעסוק בפינוי אשפה במושב שלי - כנראה שדעתי תהיה חשובה יותר מדעתו של שותף שגר בתל אביב, פשוט כי זה משפיע עליי יותר. במחאת יוצאי אתיופיה נגד האלימות המשטרתית דעתו של פעיל מהקהילה תהיה חשובה יותר מדעתי, כי הוא חלק מהקהילה ואני לא. הנה לפניכם, היררכיות ברורות, טבעיות ובריאות.

בעולם בו גדלנו, למדנו לבלבל בין היררכיה כמושג "נקי" לבין מבני כוח מדכאים. כפי שאני רואה את זה היום, הבעיה היא לא היררכיות אלא מבני הכוח שאנחנו מלבישים עליהם, וניצול יחסי הכוח לדיכוי ורמיסה זכויות אדם ויכולת הבעה והשתתפות של אחרון השותפים.

כן, העולם הקפיטליסטי הישן רוצה לרומם את הVIP's, לייצר קטגוריות אנושיות בדלניות ולרומם ב"כבוד" ויראה אנשים מסויימים - זה פסול בעיני. אבל אם מחפשים יותר את האפורים, את הרצף, נוכל לשאול את עצמנו איזה היררכיות טבעיות וחיוביות קיימות בחיי היומיום של כל אחד מאיתנו?

על הרצף - אם ברצף עסקינן, הנה המסקנה החשובה ביותר אליה הגעתי סביב נושא המנהיגות ההשתתפותית. השתתפות היא רצף. תרבות ארגונית לא משתנה ביום אחד, ולא נכון יהיה לנסות להעביר מערכים שלמים וקהילות מורכבות לתפיסה השתתפותית בבת אחת. בעזרת הבנה עמוקה וניסיון רב נוכל לנסח הזמנות ומרחבים השתתפותיים במערכות לא השתתפותיות. איים, נאות מדבר בהם נוכל לתרגל ולצבור ביטחון ביכולת לעשות יחד לפני שננסה להכיל את התפיסה באופן גורף.

באותה צורה, בעל הכוח לא חייב לשחרר את כל השליטה בנושא מסויים, אלא ניתן לבחור בקפידה מה נכון לפתוח, לשתף, לשאול או לשחרר לשותפים גם בתוך מסגרת מסויימת של תנאים מקדימים. דוגמה לכך תהיה בניית תקציב לעמותה לשנה הבאה - ייתכן מאוד שיש דברים מחוייבי מציאות שלא נוכל לשנות. אבל האם יש פינה מסויימת, נושא או משאב שכן יכול להיפתח להחלטה השתתפותית יותר? שם אפשר להתחיל.

לאומנות המנהיגות ההשתתפותית יש כלים ומתודולוגיות מעולות להציע לכם. קפה עולם, קפה פרו אקטיבי, מרחב פתוח ותרגול מעגל הם רק חלק מארגז הכלים העוצמתי שאנחנו עובדים איתו. רק מה, אם נחזיק בכלים אבל לא במהות נמצא עצמנו שוב ושוב באותו הפער, שמדבר ומזמין התנהלות מסויימת אבל מגלם ומנכיח את מבנה הכוח הישן. לכן בהכשרות שאני מציעה אנחנו עושים עבודת בסיס משמעותית, לפרק ל-mini skills, להרגלים קטנים ותצורות מחשבה את הערכים עליהם תפיסת ההשתתפות בנויה, לפני שאנחנו קופצים אל תוך הכלים עצמם.

במאמרן המכונן של מרגרט וויטלי עם דבי פרייז- מגיבור למארח (מתורגם לעברית) נוגעות המחברות גם בקושי והכאב הרב של המנהיג שרוצה לעשות את המעבר מלהיות גיבור- כזה שמוביל, יאללה אחריי, אני אפתור את כל הבעיות- למנהיג מארח, כזה שיודע לכנס מעגל ולייצר מרחב לחוכמה קולקטיבית להיוולד כתשובה הנכונה ביותר למציאות מורכבת של ימינו.

"...הדחפים הגיבוריים שלנו נולדים לרוב מהכוונות הטובות היותר. אנחנו רוצים לעזור, אנחנו רוצים לפתור, אנחנו רוצים לתקן. אבל זוהי אשליית המיוחדות, שאנחנו היחידים שיכולים להציע עזרה, שירותים, יכולות. אם אנחנו לא נעשה זאת- אף אחד לא יעשה זאת. לדרך הגבורה הזאת יש רק יעד אחד מובטח- בסוף אנחנו מרגישים בודדים, מותשים ובלתי מוערכים."

בארץ בשנתיים האחרונות אנחנו רואים פריחה אדירה של עולם המנהיגות ההשתתפותית. ארגונים מוסדיים רבים כמו עיריות וזרועות ממשל כבר מחפשים את תובנות החוכמה הקולקטיבית, ואין לי ספק שנכון שעולם העמותות והחברה והאזרחית יובילו את הדרך.

איפה היית ממקם את עצמך ואת הארגון שלך על הרצף ההשתתפותי?

האם יצירת מרחב השתתפותי יותר בקהילה שלך שווה את המשאבים שזה דורש?

כי השתתפות, כמו מרק טוב, מתבשל על אש קטנה, דורש זמן ומשאבים - אך בסוף יוצא טעים יותר מכל מנה חמה או שניצל קפוא שנכין במיקרוגל.

המחזור הקרוב של אומנות המנהיגות ההשתתפותית למנהלי ומנהלות קהילה שאנחה יחד עם רוני קנטור מ Community Forward, ארגון מנהלי הקהילות של ישראל יגע בעומק בנושאים הללו. בימי שני בחודש ינואר 2020 נצלול יחד למסע חוויתי, לימודי, השתתפותי שיכול לעשות את השינוי העמוק אותו את מבקשת, עבורך ועבור הקהילה שלך. כאן כל הפרטים על ההכשרה.

כותבת המאמר: מאיה רימר - מומחית למנהיגות השתתפותית, פעילה חברתית שמאמינה שמנהיגות השתתפותית היא מערכת הפעלה טובה יותר לאנושות.

# data[].attributes.attachment_link.title
אם רק הייתי יודעת אז את מה שאני יודעת היום Shiftshatil

# data[].attributes.attachment_link.description
מאיה רימר | 17 בדצמבר 2019 צילום:הנחייה במחכנה פליטים אלפידה, יוון בקיץ 2011 לא רק נפתחה להרבה מאיתנו התודעה, אלא גם רצון מחודש לתקשר. ולא רק לתקשר, אלא לנהל שיחה משמעותית. הרחובות שקקו חיים, מאות אלפים שטפו את הכיכרות, ומשהו חדש ריחף האוויר. תחושת מסוגלות ואופטימיות מדבקת - תראו, אפשר.

# data[].attributes.headline
למה כדאי לסכם שנה עם הצוות?

# data[].attributes.subject
למה כדאי לסכם שנה עם הצוות?

# data[].attributes.body
פוסט+ משחקים בג׳יניאלי המבוססים על חקר מוקיר
https://shiftshatil.org.il/%d7%9c%d7%a1%d7%9b%d7%9d-%d7%a9%d7%a0%d7%94-%d7%a2%d7%9d-%d7%94%d7%a6%d7%95%d7%95%d7%aa/

# data[].attributes.headline
תהליכי שיח ושיתוף פעולה בין-מגזרי

# data[].attributes.subject
תהליכי שיח ושיתוף פעולה בין-מגזרי

# data[].attributes.headline
קפה עולם- הטריבונה למנהיגות השתתפותית

# data[].attributes.subject
קפה עולם- הטריבונה למנהיגות השתתפותית

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
הטריבונה למנהיגות השתתפותית

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
איך זה עובד?

מנחה הקבוצה הגדולה מקבל את הקבוצה בפתיחה מציג את שאלת הקריאה למפגש (דוגמא בהמשך)

חוקי המשחק:

מקיימים שלושה סבבים עם שאלות שונות או עם אותה שאלה. (מודל לבחירת שאלות)

הזמנה לאנשים לקום בתום כל סבב ולעבור ולשבת בשולחן אחר.

הזמנה לשיחות משמעותיות, להקשיב, להנות, להשתתף.

איסוף של החוכמה המשותפת ועקרי הדברים שעולים בשיחות.

הכנה:

ממנים מנחים לשולחנות השיח שתפקידם: לאפשר הקשבה בין המשתתפים. לשמור שכולם משתתפים ומדברים, לפנות למי שלא משתתף, לכתוב את החוכמה המשותפת על בריסטול משותף. דוגמא לתבנית לאיסוף עקרי השיחות:

מהלך:

1. מנחה להחזקת המרחב מזמין משתתפים לשבת סביב שולחנות (5-7 משתתפים בשולחן) עם אנשים שהם לא מכירים.

2. מנחי שולחנות השיח מציגים את עצמם ואת תפקידם ומזמינים משתתפים לסבב שמות קצר.

3. מנחה המפגש מציג את שאלת הקריאה למפגש כולו ואת חוקי המשחק.

4. מקיימים שלושה סבבים (בני 15 דקות- 25 דקות) כאשר כל סבב יכול להיות עם שאלה אחרת או אותה שאלה שחוזרת על עצמה- מומלץ לכתוב את השאלות על פלקטים גדולים או לחלק את השאלות לכל שולחן.

5. מנחה המפגש מודה לכולם שבאו, מעדכן שהמשתתפים יקבלו מצגת שמסכמת את עיקרי השיחות וצעדים להמשך.

דגשים:

עבודה עם צוות הגוי - את שאלת הקריאה למפגש ואת השאלות הקטנות מומלץ לבחור ולנסח ביחד עם צוות הגוי שגם יכול לסייע בהנחיית ובאיסוף השיחות. בנוסף, ועדת ההיגוי מתכנסת לאחר הארוע, אוספת את התובנות המשותפות, חושבים ביחד איך מתקדמים ומחזירים למשתתפים את "קציר" התובנות ואת הצעדים להמשך.

ניסוח שאלת הקריאה והשאלות לשיח - ניסוח שאלת הקריאה היא חלק מהותי מהארוע. חשבו - למה אתם מזמנים את הקהילה? מה הערך שהביחד יביא לקהילה?

# data[].attributes.attachment_link.title
קפה עולם - הטריבונה למנהיגות השתתפותית

# data[].attributes.attachment_link.description
כשרוצים לטפח אינטרקציות ודיאלוג בקבוצות קטנות וגדולות, כשרוצים ליצור שיחות משמעותיות בין מחזיקי עניין שונים, כשיש אתגר מורכב משותף לקבוצה של אנשים ונדרשת חוכמת הקבוצה בחשיבה ובמציאת פתרונות משותפים.

# data[].attributes.headline
ניסוח שאלות לקפה עולם- הטריבונה

# data[].attributes.subject
ניסוח שאלות לקפה עולם- הטריבונה

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
הטריבונה למנהיגות השתתפותית

# data[].attributes.attachment_link.title
איך נבחר שאלות לקפה עולם? - הטריבונה למנהיגות השתתפותית

# data[].attributes.attachment_link.description
מודל המסיע למעצבי התהליך לנסח שלוש שאלות לשלושה סבבים מתחלפים שיזמנו את הקהילה לקיים שיחות משמעותיות בדרך למציאת פתרונות יצירתיים לסוגיות מורכבות.

# data[].attributes.headline
חקר מוקיר- הטריבונה למנהיגות השתתפותית

# data[].attributes.subject
חקר מוקיר- הטריבונה למנהיגות השתתפותית

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
הטריבונה למנהיגות השתתפותית

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
הזמנה:

שתפו בסיפור של מצב מיטבי, בו הייתם בשיא (כיחידים או קבוצה, תלוי בשאלת החקר). דוגמא: שתף בסיפור על מצב בו חווית תקיעות ובחרת לשחרר ולזמן "שבוש יצירתי" שאפשר לך לצאת ממצב התקיעות - מה היו התנאים שאפשרו לך לנהוג כך?

מהלך:

3 דקות - הסבירו את סדר הפעולות

10 דקות - זוגות. כל אחד משתף בסיפור ומה אפשר את ההצלחה? המראיינים רק שואלים שאלות (לא נותנים עצות או פתרונות)

15 דקות - הזוגות מתגבשים לרביעיות. כל אחד מספר את סיפור ההצלחה שהקשיב לו. שלושת המשתתפים מקשיבים לדפוסים שאפשרו את ההצלחה וכותבים את הגורמים המשמעותיים ביותר על גבי פוסטטים.

15 דקות - מליאה. אוספים תובנות מכל הקבוצות - נציג מכל קבוצה מעלה תובנות עקריות וכותבים אותם על גבי לוח/גליון משותף

טיפים:

מומלץ לכתוב פרטוקולים למשימות בזוגות וברביעיות (כמה זמן ומה המשימה)

# data[].attributes.attachment_link.title
חקר מוקיר - הטריבונה למנהיגות השתתפותית

# data[].attributes.attachment_link.description
הזמנה: שתפו בסיפור של מצב מיטבי, בו הייתם בשיא (כיחידים או קבוצה, תלוי בשאלת החקר). דוגמא: שתף בסיפור על מצב בו חווית תקיעות ובחרת לשחרר ולזמן "שבוש יצירתי" שאפשר לך לצאת ממצב התקיעות - מה היו התנאים שאפשרו לך לנהוג כך? מהלך: 3 דקות - הסבירו את סדר הפעולות 10 דקות - זוגות.

# data[].attributes.attachment_link.title
סמינר השתתפותי

# data[].attributes.attachment_link.metadata.title
סמינר השתתפותי

# data[].attributes.headline
הדרכה מקוונת מתוך״כלים קטנים גדולים״

# data[].attributes.subject
הדרכה מקוונת מתוך״כלים קטנים גדולים״

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
כלים קטנים גדולים | האנציקלופדיה של הכלים הדיגיטליים לעולם החינוך | בעריכת אפרת מעטוף

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מתאים לשימוש במכשירים ניידים, עם או בלי אפליקציה.
החל מאפריל 2018, מוגבלת הגרסה החינמית ל-3 לוחות בלבד !!
*** משתמשים וותיקים יוגבלו ל-3 לוחות חדשים (מעבר למה שכבר יש ברשותם).

מתאים להצגת נושא ורעיונות על ידי תלמידי הכיתה או ליצירת פורטפוליו.

ניתן להעלות אל הלוח מגוון תכנים: קישורים, מסמכים, תמונות וכו'.

הכלי מאפשר גם הוספת תגובה לרעיונות שהלו משתמשים אחרים.

*** למורים המעוניינים לעשות שימוש בכלי בכיתה - ניתן לבקש מהתלמידים לסרוק QR כדי להגיע אל הלוח באמצעות הטלפון הנייד. לחיצה על סמן הפלוס (+) או לחיצה כפולה על הלוח תאפשר לתלמידים לכתוב את שמם + טקסט + להוסיף קישור או להוסיף תמונה. תלמידים אחרים יוכלו לדפדף בין כל התכנים שהעלו חבריהם. לנוחיותכם, QR נוצר אוטומטית ברגע יצירת הלוח - לחצו על כפתור השיתוף (ראו צילום מסך).

___________________________________________________________________________

אור אנדן פרסם מספר רעיונות ליצירת למידה משמעותית באמצעות לוח שיתופי במקצועות גאוגרפיה ומתמטיקה:

מדריך בעברית מאת גלית הרשקוביץ, כולל התייחסות להוספת תגובות

למדריך כתוב מאת ברטה פיסטרוב & שלומית פתיחי - לחצו כאן

מדריך מצולם מאת גלית הרשקוביץ

מדריך הוספת תגובות באנגלית

אופציית תגובות מסוג reaction

בה ניתן להוסיף דירוג (לב, כוכב, like) ואף לתת ציון לפוסט

ָניתן להוסיף קישורים ללוח ישירות מדפדפן הכרום באמצעות התוסף Padlet Mini

מדריך (באנגלית) לשימוש ב-Mini-Padlet

מדריך מאת סיגל בן עמרם, סמינר הקיבוצים

מדריך מאת ליאת ראובן, סמינר הקיבוצים

# data[].attributes.attachment_link.title
Padlet | לוח שיתופי מקוון

# data[].attributes.attachment_link.description
Padlet (בעבר נקרא Wallwisher) - לוח עבודה שיתופי מקוון. מתאים לשימוש במכשירים ניידים, עם או בלי אפליקציה. להורדת אפליקציה:מכשירי IOS | מכשירי אנדרואיד החל מאפריל 2018, מוגבלת הגרסה החינמית ל-3 לוחות בלבד !! *** משתמשים וותיקים יוגבלו ל-3 לוחות חדשים (מעבר למה שכבר יש ברשותם).

# data[].attributes.headline
youtube-סרטון הדרכה ב

# data[].attributes.subject
youtube-סרטון הדרכה ב

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
שרון מרגולין

# data[].attributes.headline
אשכול פתקים במפגש על padlet

# data[].attributes.subject
אשכול פתקים במפגש על padlet

# data[].attributes.headline
אשכול פתקים מתוך המפגש הראשון- תוצר של חקר מוקיר

# data[].attributes.subject
אשכול פתקים מתוך המפגש הראשון- תוצר של חקר מוקיר

# data[].attributes.headline
Trello לוח לדוגמא לשם הדגמה בפגישה

# data[].attributes.subject
Trello לוח לדוגמא לשם הדגמה בפגישה

# data[].attributes.body
https://trello.com/invite/b/XrU8crv6/ATTI00f3cf2e58e07bc81d69f217d086c17cB5132E6D/סמינר-השתתפותיות-שתיל

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Your browser was unable to load all of Trello's resources. They may have been blocked by your firewall, proxy or browser configuration.
Press Ctrl+F5 or Ctrl+Shift+R to have your browser try again and if that doesn't work, check out our troubleshooting guide .

# data[].attributes.attachment_link.description
Your browser was unable to load all of Trello's resources. They may have been blocked by your firewall, proxy or browser configuration.Press Ctrl+F5 or Ctrl+Shift+R to have your browser try again and if that doesn't work, check out our troubleshooting guide .

# data[].attributes.headline
כלים לתכנון 

# data[].attributes.subject
כלים לתכנון 

# data[].attributes.body
https://hatribuna.co.il/tools/

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
הטריבונה למנהיגות השתתפותית

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
שמחים ומתרגשים לשתף אתכם את כלי העבודה לעיצוב והנחיה של תהליכים השתתפותיים. לראשונה כאן בארץ, מאגר של כלים, מתודות, חוברות, מאמרים שיעזרו לכם - מנחים, יועצים, אנשי ארגונים וקהילות לקפוץ למים הגועשים של עיצוב והנחיה של תהליכים השתתפותיים. הפרויקט הזה יושב לנו בלב ובראש כבר שנה מאז שהקמנו את הטריבונה. הרצון שלנו ליצור אימפקט ולשנות את האופן בו אנחנו אנשים, קהילות וארגונים פועלים ומתארגנים הביא אותנו להבנה שבכדי שזה יקרה, אנחנו חייבים להנגיש מתודות, כלים, פרקטיקות ומודלים בשפה העברית.

# data[].attributes.attachment_link.title
כלים השתתפותיים - הטריבונה למנהיגות השתתפותית

# data[].attributes.attachment_link.description
שמחים ומתרגשים לשתף אתכם את כלי העבודה לעיצוב והנחיה של תהליכים השתתפותיים. לראשונה כאן בארץ, מאגר של כלים, מתודות, חוברות, מאמרים שיעזרו לכם - מנחים, יועצים, אנשי ארגונים וקהילות לקפוץ למים הגועשים של עיצוב והנחיה של תהליכים השתתפותיים. הפרויקט הזה יושב לנו בלב ובראש כבר שנה מאז שהקמנו את הטריבונה.