# data[].attributes.body
9,30-9,40 Program, Ciele
9,40-10,15 Kto? Čo? (mentor/mentoring)
10,15-10,30 5P/Pozornosť
10,30-10,45 Prestávka
10,45-11,00 5P/Práca s tichom
11,00-11,15 5P/Parafrázovanie
11,15-11,30 5P/nePosudzovanie
1130-12,00 5P/Podnietenie rozprávania
12,00-12,45 Obed
12,45-13,45 Štruktúra mentoring rozhovoru
13,45-14,30 Mentoring rozhovor - nácvik
14,30-15,00 Reflexia a Feedback

# data[].attributes.body
-Každý účastník ovláda 5 P (teoreticky)
-Každý účastník dokáže použiť 5P
-Každý účastník pozná štruktútu (teoreticky)
-Každý účastník dokáže odviesť mentoring rozhovor v štruktúre U-M-Z-S-U

# data[].attributes.body
Kto je mentor?
Čo robí?
Aké má vlastnosti?
Zručnosti?
Čo je mentoring?
---
Nabaľovanie:
1/Sám (3 min.) MYŠlienka
2/Dvojica (3 min.) Slovo
3/Štvorica (4 min) Písmo
---
Mentor je človek skúsený, autentický, zvedavý, ľudský, s otvorenou mysľou, je aj role model, víno káže a víno pije.

Mentor motivuje, sprevádza, kladie otázky, skutočne počúva, dáva spätnú väzbu, pomáha stanoviť si cieľ a dosiahnuť ho, radí, motivuje-

# data[].attributes.body
P-ozornosť
P-raca s tichom
P-arafrázovanie
ne-P-osudzovanie
P-odnietenie rozprávania

Forma práce: Ukážka/Zážitok

# data[].attributes.body
1/Vypočujte si príbeh Momo
2/Spomeňte si na ranný zážitok a zahrajte sa na Momo
(4+4min/práca v dvojiciach)
---
Pozorne empaticky načúvam nie len sluchom, ale aj očami, šiestym zmyslom, celým svojim bytím, som tu a teraz pre toho jediného človeka)

# data[].attributes.body
0/Niles
1/Položím JEDNU otázku a mlčím
2/Keď príde odpoveď, položím ďalšiu otázku, dovtedy však mlčím.
(Po položení otázky už otázku nedopĺňam, nemením, nepridávam ďalšiu otázku, len MLČÍM)
---
V dvojiciach si najskôr skúste tieto otázky v duchu práce s tichom, po vyčerpaní otázok  pokojne začnite klásť vlastné:

-Aká hodnota je pre teba v živote dôležitá?
-V ktorej konkrétnej situácii si túto hodnotu naposledy žila?
-Ako na to reagovali druhí?
-...
-...

# data[].attributes.body
1/Uistím sa, že hovoríme o tom istom
2/Mentee dostáva príležitosť počuť vlastné slová z úst niekoho druhého
3/Odrazový mostík do ďalšieho rozhovoru
4/Signál, že skutočne počúvam
(slovník menteeho-byť ako "cukrík za odmenu")
---
Vždy, keď skúsim skupinovú prácu v triede, decká sa totálne rozbláznia.
Rozumiem správne, že ak zvolíš ako pracovnú formu skupinovú prácu, decká sa jašia?
---
Rozhovor o vašej rannej téme, použite v ňom parafrázovanie (4+4 min./práca v dvojiciach)

# data[].attributes.body
Ak pri parafrázovaní onálepkujeme učiteľa, aký je, ide o "sprznené" parafrázovanie :)
---
a/Nenálekujem:
Vždy, keď skúsim skupinovú prácu v triede, decká sa totálne rozbláznia.
Rozumiem správne, že
-pri skupinovej práci nedokážeš udržať disciplínu?
-ak zvolíš ako pracovnú formu skupinovú prácu, decká sa jašia?
-ty nezvládaš skupinovú prácu a si nemožný?
-by si chcel popracovať na správaní detí počas skupinovej práce?

b/Odnálepkujem:
1/Ja som pri tej skupinovej práci úplne nemožný!

2/V ťažkých situáciách na decká kričím a som na ne zlý!

# data[].attributes.body
1/Zvedavé otázky (Bez riešenia so záujmom)

2/Otvorené otázky (Kde, kedy, ako, prečo..)

3/Obrátená strana mince
(Emócie/Fakty, Všeobecne/Konkrétne, Ty/Oni 1, 2)
---
(3x10 min)

# data[].attributes.body
Intro: Učiteľ, ktorý doteraz nikdy neučil inak, len frontálne s učebnicou, sa rozhodol na svojej hodine slovenčiny pre pokus o nejakú zaujímavejšiu aktivitu v skupine.

Učiteľ prišiel do triedy, zapísal chýbajúcich a povedal deckám, že dnes je cieľ hravo preopakovať vybrané slová a použijú na to upravené pexeso. Požiadal decká, aby sa rozdelili do 5 skupín po 4. Rozdal každej skupine pexesové karty, kde jeden pár tvorili dve rôzne kartičky, na jednej bolo napísané vybrané slovo a na druhej, do páru, kresba toho vybraného slova. Decká hrali v skupinkách. Jedna skupina skončila po 10 minútach a čakala. Zvyšné 4 sa hrali. Asi po ďalších desiatich minútach skončili ďalšie dve skupiny. Tri skupiny, ktoré skončili, začali nahlas hovoriť. Učiteľ ich sporadicky okrikoval. Asi v 35. minúte hodiny, keď 2 skupiny ešte stále neskončili, ukončil prácu, požiadal decká, aby vymenovali, ktoré vybrané slová mali v pexese a s akým y/i sa písali. Následne si na konci hodiny vypýtal pomocou palca spätnú väzbu, ako sa deťom hodina páčila. Všetky palce sa zdvihli hore a učiteľ poďakoval. Zároveň so zvonením skončila hodina.

# data[].attributes.body
1/Učiteľ (´5): Ako sa mal?

2/Mentor (´5): Feedback/Čo videl?
+ aj -
s úctou a láskou
vyvážený
bez riešenia
bez vaty

*Zákazka (´5): Téma/O čom bude rozhovor a čo je cieľ?

3/Spolu (´25)
-Rozbubranie (´10) Preskúmanie témy
-Lievik (´10): Preskúmanie riešení
-Akcia (´5): Výber riešenia, najbližšie konkrétne kroky

4/Učiteľ (´5): Feedback na rozhovor

# data[].attributes.body
Prichádzame z hodiny a prvé slovo patrí učiteľovi. Mentor ho vyzve k pozdieľaniu pocitov, respektíve sa ho spýta, s čím prichádza z hodiny:

-Tak, ako si sa mal/a?, Ako to šlo?, S čím prichádzaš z dnešnej hodiny?, Čo bol pre teba najsilnejší moment hodiny?, Čo by si povedal/a o tejto hodine niekomu, kto ju nevidel?

Ak bola hodina veľmi nevydarená a učiteľ z nej prichádza ako zbitý pes, poprípade ide o učiteľa, ktorý je vo všeobecnosti prehnane sebakritický, môžete zvoliť otázky, ktoré mu neumožnia „plakať“:

-Za čo by si sa na dnešnej hodine ocenil/a?, Pochváľ sa!, Na čo si dnes hrdý/á?, Keby si mal/a urobiť minútovú video upútavku na tvoju dnešnú hodinu, ktorú minútu by si v nej použil/a?

*Občas už v tomto momente odznie otázka: „Čo by si nabudúce spravil/a inak? Čo by si zlepšil/a?“ Osobne si myslím, že táto otázka patrí do mentoringu o čosi neskôr (v tretej časti) a do tejto prvej časti ju neodporúčam.

# data[].attributes.body
Druhá časť rozhovoru „patrí“ mentorovi. Cieľom tejto časti je, aby dostal učiteľ vyvážený feedback (spätnú väzbu), pohľad nezaujatého pozorovateľa zo zadnej lavice, je to príležitosť pre učiteľa, pozrieť sa do zrkadla.

Feedback by mal byť vyvážený (obsahuje pozitíva aj negatíva), stručný, jasný, zrozumiteľný, konkrétny, nehodnotiaci, dávaný ako dar s úctou a láskou smerom k učiteľovi.

Odporúčam použiť klasický feedback PLUSY a MÍNUSY.  Nie je to žiadna raketová veda, mentor jednoducho vymenuje niekoľko plusov a niekoľko mínusov. Ešte spomeniem dve alternatívne formy tohto typu feedbacku. Prvou je, že PLUSY ponecháme a MÍNUSY nahradíme slovným spojením PRIESTOR NA ZLEPŠENIE. Druhou alternatívou je, že PLUSY nahradíme slovom OCEŇUJEM a MÍNUSY slovným spojením OCENIL BY SOM. Tieto dve obmeny sú menej konfrontačné a poskytujú optimistickejší pohľad na negatíva.

Spätná väzba (feedback), ktorú dá mentor učiteľovi po hodine, môže vyzerať napríklad takto:

+ zadanie do skupinovej práce si mal dobre pripravené a nemusel si nič dovysvetlovať počas samotnej aktivity

+ výborne si spolu so žiakmi na konci hodiny upratal poznatky a bolo jasné, čo si žiaci majú odniesť

+ prejavoval si žiakom úctu, napríklad, keď si poďakoval za pozbieranie zošitov, alebo keď si poprosil, aby niekto prečítal zadanie

- počas skupinovej práce si často zasahoval do práce niektorých žiakov, čím sa znižovala ich angažovanosť a aktivita

- zadanie prípravy na ďalšiu hodinu (d.ú.) prišlo zároveň so zvonením (zlý časový manažment)

- časť žiakov skončila skôr ako vypršal limit a nudili sa

*Občas vo feedbacku odznie už aj riešenie vo forme priamej rady: „Priestor na zlepšenie vidím v tom, aby si deti rozdelil/a do menších skupiniek“ Takáto priama rada, podľa mňa, do feedbacku nepatrí. Môžem povedať: „Počas diskusie v skupine sa dostala k slovu len polovica detí“, alebo „Počas diskusie v skupine bol priveľký hluk a deti sa prekrikovali“. Nepomenujem riešenie, len negatívny jav, ktorý učiteľ môže a nemusí riešiť. To, ako ho bude riešiť, je na ňom.

**V rámci jednej supervízie som dostal otázku: „Ale čo keď ma nebude učiteľ poslúchať? Čo ak bude môj feedback ignorovať?“ K tomuto by som rád povedal, že učiteľ nemusí feedback prijať. Je to ako keď sa pozriete do zrkadla a vidím, že som strapatý. Ja sa rozhodnem, či sa chcem česať, alebo nie. Možno sa mi tá strapatosť páči, možno sa mi nepáči, ale nemám chuť ju aktuálne riešiť, možno by som ju aj mal chuť riešiť, no momentálne mám zlomenú ruku a potrebujem najskôr vyriešiť zlomeninu na chirurgii a až následne kozmetickú vadu v podobe účesu. Čo tým chcem povedať? Ja, ako mentor, alebo zrkadlo, som zodpovedný za to, aby som dal čo najvernejší obraz. No to, či učiteľ niečo z toho, čo mu ja v zrkadle ukážem, bude riešiť, alebo nie, to je len a len na ňom. A ja sa rozhodne ako mentor neurazím, ani keď si z môjho feedbacku (spätnej väzby) nevezme zhola nič.

***ALE - Častou chybou pri dávaní feedbacku je miešanie pozitív a negatív. „Fantasticky si zareagoval, keď sa deti spýtali, či môžu použiť iný postup, ALE zabudol si sa tomu povenovať v záverečnej reflexii.“ V spätnej väzbe je dôležité, aby si z nej učiteľ odniesol čo najviac. Preto je lepšie, aby sme najskôr vymenovali jedno, potom druhé. Ja začínam pozitívami a následne vymenujem negatíva. Občas sa však stretávam s názorom, že zakončenie negatívami nie je úplne ideálne. V biznise sa za týmto účelom používa tzv. Hamburger. Začnem pozitívami, potom poviem negatívami a nakoniec pridám ešte nejaké pozitíva. Osobne preferujem názor, že ak feedback dávam s úctou a láskou, nie je nutné zakončovať pozitívne, lebo negatíva pomenované s úctou a láskou, nie sú nebezpečné.

# data[].attributes.body
A/Zákazka

Ak sme v predchádzajúcej časti spomínali, že si mentor nerobí nič z toho, ak sa učiteľ rozhodne neprijať niektoré negatíva, je na mieste otázka, čo teda bude mentor s učiteľom v rámci mentoringu riešiť. O tom, čo budú riešiť, nerozhoduje nik iný, ako učiteľ. Ja zvyčajne tretiu časť mentoring rozhovoru začínam otázkou:

„Tak, už si niečo povedal ty, aj ja som ti dal svoj pohľad. Vieš, aký sme si na začiatku mentoringu stanovili veľký cieľ. O čom sa chceme dnes zhovárať?“ Ono, môže dokonca nastať situácia, že učiteľ síce skúšal nejaké dohodnuté kroky z minula, ale dnes sa mu na hodine pobili žiaci a on si potrebuje premyslieť, ako na to bude reagovať, ako celú situáciu uzavrie, poprípade, ako by mal zareagovať, ak sa mu to stane nabudúce. Ak má učiteľ vnútorné presvedčenie, že potrebuje riešiť aktuálny požiar, nemal by ho mentor tlačiť do niečoho iného. Len si to podržať na pamäti a keď sa všetko vráti do normálu, tak sa k „odparkovaným“ témam vrátiť.

Ďalšou možnosťou, ako začať tretiu časť Spolu, je:

„Tu sú kroky, ktoré sme si na minulom stretnutí dohodli. Ako to dopadlo?“ Z výsledku reflexie predošlých krokov a zváženia, nakoľko sme sa priblížili k pôvodne stanovenému cieľu, možno potom prejsť k tomu, o čom sa budeme zhovárať, čo bude dnešná zákazka, kontrakt.

B/Rozbubranie (Preskúmanie témy)

Túto časť volám rozbubranie 😊 Neviem presne, čo to znamená, ale predstavujem si to, ako keď nalejete do drezu saponát a pustíte plným prúdom vodu 😊 Začne to peniť a tá pena rastie a je našuchorená. Presne týmto spôsobom kladiete otázky, občas aj zdanlivo od témy, každopádne, otázky kladieme bez akejkoľvek snahy hľadať konkrétne kroky, konkrétne riešenie. Ja dokonca sám sebe zakazujem položiť v tejto časti otázku: „Čo teda spravíš nabudúce?“.

Predstavte si, že máme učiteľa, ktorý sa trápi s tým, že počas skupinovej práce je aktívna sotva polovica triedy.

Príklady otázok do rozbubrania:

-Jedná sa zakaždým o tých istých žiakov?, Čo motivuje tvojich žiakov k práci vo všeobecnosti?, Čo motivuje teba?, Ako vyzerá skupinová práca teba a kolegov?, Kedy si pasívny počas skupinovej práce?, Prečo by mali byť tvoji žiaci v skupinovej práci aktívni, čo im to dá?, Ak si zažil hodinu, kde boli aktívni všetci, alebo veľká väčšina, priblíž mi kontext, Kto je tvoj obľúbený knižný/filmový hrdina? Ako by on odučil hodinu so skupinovou prácou?, Aký je rozdiel v skupinovej a individuálnej práci? Ktorá dixit karta ti pripomína aktuálnu skupinovú prácu tvojich žiakov? Prečo práve táto karta? Akú najlepšiu vec si videl počas skupinovej práce svojich žiakov? Čo aktuálne počas skupinovej práce funguje a čo nie? Ktorý film, alebo knižný príbeh najlepšie vystihuje pointu skupinovej práce? V čom?...

C/Lievik

Keď už sme riadne rozbubrali a napenili a učiteľ si zvedomil, čo všetko vyskúšal, čo už fungovalo a čo nefungovalo, ako sa v tom cítil, ako sa cítili žiaci, v čom je dobrý, čo je preňho dôležité, dokonca už má prvé nápady, čo by nabudúce podnikol, je najvyššie čas, zúžiť rozhovor. Sme zlatokopovia na rieke, ktorí nabrali plnú misku piesku so zlatými zrnkami. Hor sa povyberať tie zrnká, predsa nepôjdeme od rieky s ťažkými vedrami piesku :D Cieľom je vybrať všetko, čo je relevantné z hľadiska stanoveného cieľa a začať uvažovať, čo ďalej. Ako bude vyzerať ďalšia AKCIA, ďalší krok, smerujúci k veľkému cieľu, stanovenému na začiatku našej spoločnej cesty. Niekedy učiteľ sám od seba začne kreovať ďalší krok, čo spraví a ako. V takom prípade ho mentor už len „trápi doplňujúcimi otázkami, vďaka ktorým si učiteľ ujasní, čo presne spraví, ako to spraví a kedy (ako to vyzerá v takom prípade, nájdete celkom na konci tejto metodiky, kde je ukážka celého mentoring rozhovoru). Ak však učiteľ nezačne prirodzene sám hľadať ďalšie kroky, môže ho mentor trošku „postrčiť“.

Príklady „postrkávacích“ otázok do lievika:

Z toho, čo sme tu všetko pomenovali, máš nejaký nápad, čo skúsiť nabudúce? Aký bude tvoj ďalší krok? Čo skúsiš najbližšie? Čo skúsiš spraviť najbližšie inak oproti tvojmu dnešnému pokusu o skupinovú prácu? Čo by si mohol urobiť inak? Čo by si mohol povedať inak? Ktorú časť hodiny so skupinovou prácou chceš „vytuniť“?

D/Akcia (Konkrétne kroky)

Najskôr sme si stanovili zákazku, následne sme rozbubrali, potom sme vliali do lievika, zúžili a teraz si ujasnime, čo presne učiteľ spraví, kedy to spraví a ako to spraví. Tu je dôležité, aby bolo učiteľovi nad slnko, mesiac, mliečnu dráhu jasnejšie, čo presne spraví, ako a kedy.

Príklad:

Učiteľ po rozbubraní a zúžení navrhuje: „Dobudúcna zlepším zadanie tým, že ho spresním, lebo práve kvôli nepresnosti decká nenaplnili moje očakávania.“ Na prvý pohľad sa zdá všetko jasné, lenže takto zadefinovaný ďalší krok (malý cieľ) si koleduje o neúspech. Vôbec totiž nie je jasné, čo učiteľ spraví. Takže mentor kladie otázky: V čom bude zadanie iné, ako bolo na poslednej hodine? Budeš ho čítať, alebo hovoriť z hlavy? Budeš ho premietať, alebo ho vytlačíš pre žiakov? Koľko času bude trvať zadanie? Aký rozsah bude mať? Ako si overíš porozumenie? Kedy presne, na ktorej hodine, skúsiš „upgrade“ zadanie? Koľkokrát to vyskúšaš, kým sa opäť stretneme na mentoringu?

A učiteľ povie: Zadanie budem mať napísané v 5 jasných krokoch na papieri. Zároveň s tým, ako ho budem čítať, budem ho premietať na tabuli. Zadanie bude obsahovať informáciu o čase na prácu - 10 min. a tiež o čase na prezentáciu - 1 min., jasne pomenujem moje očakávanie, že všetci žiaci sú počas zapojení do práce na výstupe a kritériá hodnotenia. Kritériom bude 10 vybraných slov, ktoré budú správne napísané. Zadanie im poviem v jednej minúte. Potom poprosím jedného žiaka, aby zopakoval, ako porozumel on, čo majú robiť a potom ešte dám priestor na otázky. Takéto zadanie skúsim v stredu na dejepise (tretia hodina u šiestakov).

# data[].attributes.body
V tejto časti si mentor pýta spätnú väzbu, aby vedel, v čom dnes, ako mentor, uspel a kde zlyhal.

Napríklad pomocou Dixit kariet:

Mentor rozloží pred učiteľom dixit karty a požiada ho, aby vybral jednu, alebo viac kariet, ktoré najlepšie znázorňujú/vystihujú dnešný mentoring. Následne požiada učiteľa, aby povedal, prečo vybral práve túto kartu.

# data[].attributes.body
Do komentárov odpovedzte číslom, nakoľko sme zasiahli cieľ:
(0-vôbec, 1-skôr nie, 2-skôr áno, 3-áno)

a/Viem vysvetliť, čo je mentoring a kto je mentor
b/Viem vymenovať 5P
c/Viem v rozhovore použiť 5P
d/Viem vymenovať 4 časti štruktúry mentoring rozhovoru
e/Viem niekoho previesť mentoring rozhovorom

Príklad, ako do komentu napísať svoj feedback:
a/2
b/3
c/1
d/2
e/0