# data[].attributes.body
Tyhjiössä ääni ei kulje.

# data[].attributes.body
On valaistusvoimakkuuden yksikkö.

# data[].attributes.body
Kuvaa valaistuksen voimakkuutta. Sitä mitataan valaistusmittarilla.
(alapuolella kuva valaistusmittarista)

# data[].attributes.body
Aaltoliikettä on kahdenlaista: poikittaista- ja pitkittäistäaaltoliikettä.

# data[].attributes.body
Johdannaissuurteen ilmaisemiseen tarvitaan kaksi perussuuretta: aika ja matka.

# data[].attributes.body
Niitä on seitsemän. Ne ovat massa, aika, lämpötila, sähkövirta, pituus, valovoima ja ainemäärä.

# data[].attributes.body
On pitkittäistä aaltoliikettä ja sen synnyttää värähtelevä esine/asia. Ääni saa korvan tärykalvon värähtelemään.

# data[].attributes.body
On noin 120-130dB, silloin äänen aistiminen tulee kivuksi.

# data[].attributes.body
Ihmisen korvat vahingoittuvat, koska desipelit ovat liian suuret tai liian pienet.

# data[].attributes.body
Auringon valo on valkoista, koska se ei ole läpäissyt vielä prismaa. Valkoisessa valossa on monia eri aallonpituuksia.

# data[].attributes.body
Valonsäde on valonkulkua kuvaava malli

# data[].attributes.body
Kun valo läpäisee esineen, niin se on läpinäkyvä

# data[].attributes.body
Kuvataan, kuinka kovana ääni kuullaan. Äänen voimakkuuden yksikkö on desipeli.

# data[].attributes.body
Kuvaa, kuinka kimeä tai möreä ääni on jollakin on tai jostakin tulee.

# data[].attributes.body
Esine, joka toistaa samaa liikettä, mikä liikkuu edestakaisin.

# data[].attributes.body
Kuva muodostuu siten, että esineestä linssin kautta kulkevat valonsäteet kohtaavat varjostimella.

# data[].attributes.body
Valon kulkusuunnan muuttuminen aineiden välisessä pinnassa.

# data[].attributes.body
On kahden esimerkiksi ilman ja veden välinen pinta.

# data[].attributes.body
Kaikki kappaleet, joiden lämpötila on riittävän suuri, ovat valonlähteitä

# data[].attributes.body
Perustuu kokeisiin.

# data[].attributes.body
Tutkimustuloksia kuvataa mallien avulla. Ne voivat olla matemaattisia, kuvallisia tai sanallisia.

# data[].attributes.body
Syntyy, kun prisma hajoittaa valkoista valoa.

# data[].attributes.body
Tekoperäinen heijastava pinta on peili.

# data[].attributes.body
Äänen nopeus vaihtelee kaikissa olomuodoissa materiaalista riippuen. Äänen nopeus ilmassa 343 m/s.

# data[].attributes.body
Polttopisteen etäisyys linssin keskikohdasta

# data[].attributes.body
Siihen kuuluvat äänet, jotka ihmisen on mahdollista kuulla (noin 20-20 000 Hz).

# data[].attributes.body
Valo etenee suoraviivaisesti. Se ei pääse läpinäkymättömän esineen taakse, jolloin muodostuu varjo

# data[].attributes.body
Kun pistemäinen valo tulee esineeseen, niin esineen taakse syntyy terävä varjo.

# data[].attributes.body
Kun valo on suuri, niin sydänvarjon lisäksi syntyy epäselvä puolivarjo

# data[].attributes.body
Jotta ääni voi edetä, se tarvitsee väliaineen, esim mukipuhelin.

# data[].attributes.body
Kappale/asia, josta ääni on lähtöisin, esim. ihmisen äänihuulet.

# data[].attributes.body
Kun valo tulee riittävän suuressa tulokulmassa kahden aineen väliseen pintaan tai valo taittuu aineiden rajapinnassa normaalista poispäin.

# data[].attributes.body
Kuvaa aineen kykyä taittaa valoa. mitä tiheäpää aine on optisesti, sitä suurempi taitekerroin sillä on.

# data[].attributes.body
Jokaisella perussuureella on perusyksikkö. SI-järjestelmä on kansainvälinen yksikköjärjestelmä, joka määrää kansainväliset yksiköt.

# data[].attributes.body
Yksi hertsi tarkoittaa taajuutta, jossa värähdysjaksot toistuvat sekunnin välein.

# data[].attributes.body
Mitataan äänen voimakkuutta. Desibeli kuvaa sitä, miten ihminen aistii äänen.

# data[].attributes.body
Hajoittaa valkoisen valon. Prisma on kolmiopohjainen.

# data[].attributes.body
Muodostuu valonsäteiden jatkeista. Todelliset valonsäteet eivät leikkaa toisiaan.

# data[].attributes.body
Kuva voi olla pienennetty tai suurennettu. Kun Kun valonsäteet menevät ensin linssin läpi ja kohdatessaan leikkaavat toisensa.

# data[].attributes.body
Koveran linssin hajottamalla valolla ei ole polttopistettä, mutta sillä on valepolttopiste.

# data[].attributes.body
Valon tullessa linssin läpi akselin suuntaisesti, se kokoaa linssin taakse polttopisteen

# data[].attributes.body
Näyttää kerralla suuren alueen ja pienentää kohteen. Esim. liikennepeili

# data[].attributes.body
Suurentaa kohteen, mikäli se on tarpeeksi lähellä. Esim. taskulampussa.

# data[].attributes.body
Kokoaa valoa. On keskeltä paksumpi kuin reunoilta. Muodostaa todellisia-tai valekuvia, esim. kamerassa.

# data[].attributes.body
Keskeltä ohuempi kuin reunoilta. Kovera linssi hajoittaa valoa. muodostaa aina pienennetyn valekuvan, esim. kaukoputki.

# data[].attributes.body
Tasainen peili, joka ei ole kupera tai kovera, ja josta voi nähdä heijastuvan kuvan todellisessa mittakaavassa.

# data[].attributes.body
On taittuneen valonsäteen ja pinnan normaalin välinen kulma.

# data[].attributes.body
Normaalin toiselle puolelle muodostuva kulma. Heijastuskulma on normaalin ja heijastuneen valonsäteen välinen kulma.

# data[].attributes.body
On taittavan pinnan normaalin ja tulevan valonsäteen välinen kulma.

# data[].attributes.body
On matka jaettuna ajalla.

# data[].attributes.body
On kahden aallonharjan välinen pituus.

# data[].attributes.body
Värähtely samassa suunnassa kuin aallon etenemissuunta, esim. ääni.

# data[].attributes.body
Värähdysten suunta on eri kuin aallon etenemissuunta, esim. veden pinnalla liikkuva aalto.

# data[].attributes.body
Mitataan värähdysten lukumäärää yhdessä sekunnissa ja se kertoo myös äänen korkeuden.

# data[].attributes.body
Yhteen värähdykseen kulunut aika esim. yhden kaappikellon heilurin värähdyksen aika

# data[].attributes.body
Syntyy, kun kappale likkuu alhaata ylös ja takaisin.

# data[].attributes.body
On jokin tapahtuma.

# data[].attributes.body
On esine, ihminen tai eläin.

# data[].attributes.body
Selitys ilmiölle. Muokkaa tutkimusta.

# data[].attributes.body
Oma ennuste siitä, mitä tapahtuu, esim. kokeissa.

# data[].attributes.body
Ilmiöillä ja kappaleilla on mitattavia ominaisuuksia.