# data[].attributes.body
Taustatietoa opettajalle joulun historiasta.

Samantapaisia koonteja: https://peda.net/p/jodufva/verkkokurssi/joulun-aika/jk

https://fi.wikipedia.org/wiki/Joulu

https://yle.fi/aihe/artikkeli/2014/12/15/supisuomalainen-joulu

http://www.kirjastovirma.fi/haukipudas/rontynen/joulu

# data[].attributes.attachment_link.title
Easter coloring pages | Free Coloring Pages

# data[].attributes.attachment_link.description
Easter Coloring pages. Select from 35655 printable Coloring pages of cartoons, animals, nature, Bible and many more.

# data[].attributes.attachment_link.description
10 printable Easter connect the dots activity pages

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
Easter Connect the Dots Printables

# data[].attributes.body
1. luokan eriytettyjen ET-jaksojen sisältö

Joulun ja pääsiäisen perinteitä

Erilaisia tapoja ajatella

Oh hyvä huomata, että eriytetyt jaksot sisältävät jonkin verran yhteisiä asioita. Joulun ja pääsiäisen perinteet kuuluvat sekä UE:n että ET:n jaksoihin. Tämä pitää sisällään sekä maalliset että uskonnolliset perinteet, joskin jälkimmäiset ovat ET:ssä pienemmässä roolissa. Mikään ei estä oppimasta näitä asioita yhdessä. Opettaja voi sitten eriyttää esimerkiksi tehtävien, askartelujen tai oppikirjojen avulla.

# data[].attributes.body
Etelä-Pohjanmaalla virpomispäivä on lankalauantai, jolloin onkin luontevaa pukeutua pikkunoidiksi/trulleiksi. Muualla Suomessa virpomispäivä on palmusunnuntai, mikä on ortodoksisen perinteen mukainen päivä.

Mikä on virpomisen tarkoitus?
Kiinnitetään huomiota siunauksen/hyvän toivomiseen virvottavalle, ei niinkään palkkioon. Jos tämä tuntuu hankalalta ryhmässäsi, voit korostaa virpomisen leikkiluonnetta, iloista vaihdannaisuutta. Monelle lapselle tuttu on amerikkalainen Halloween-juhla pukeutumisineen ja karkki tai kepponen- uhkailuineen. Yhtymäkohdat suomalaiseen virpomiseen on helppo vetää.

Virpomisetiketti

Virvotaanko vain tuttuja vai voiko käydä myös tuntemattomilla ovilla?

Pitääkö virvottavalta kysyä lupa?

Kiittäminen saadusta palkasta.

Oksien koristelu ja pukeutuminen.

Opetellaan uusi virpomisloru.

Koristellaan oksia tai mietitään vastaava toivotus (kortti, kukka- tai tiputikku?)

# data[].attributes.body
Joulun viettoon liittyviä tapoja löytyy niinkin kaukaa menneisyydestä kuin muinaisten roomalaisten saturnaalia-juhlasta. Myös pohjoisemmassa Euroopassa germaanit ja skandinaavit viettivät jo hyvin kauan sitten keskitalven juhlaa. Silloin ei vielä tunnettu tarinaa Jeesuksesta, jonka syntymän kristityt sijoittivat keskitalven juhlaan. Saturnaalia-juhlassa roomalaiset orjat saivat olla yhden päivän ajan tasa-arvoisia herrojensa kanssa. Juhlan aikana pukeuduttiin hullunkurisiin vaatteisiin, ja orjat saivat jopa pilailla isäntiensä kustannuksella. Isännät palvelivat orjiaan ja tarjoilivat näille kaikenlaisia herkkuja. Lahjojakin annettiin, erityisesti lapsille. Ne olivat usein kynttilöitä, savinukkeja ja makeisia.

Pohjoisessa vietettiin vuoden pimeimpänä aikana keskitalven juhlaa. Joulu liittyi siis talvipäivän seisaukseen, siihen hetkeen, jolloin päivät alkavat taas muuttua valoisammiksi. Juhlan nimiä olivat yule, jul, jol, geol tai geohol, ja silloin vanha vuosi loppui ja uusi alkoi. Hedelmällisyyden ja kasvun jumalattarelle uhrattiin porsas, jotta tulevana vuonna sato olisi runsas. Noina aikoina ajateltiin, että pahat henget liikkuvat pimeinä aikoina. Myös kuolleiden ihmisten henkien uskottiin tulevaan kotitaloihin kummittelemaan. Näitä henkiä lepyteltiin kattamalla heille joulupöytä yöksi.

Kristillinen joulu muotoutui monien vaiheiden kautta. Kirkko halusi poistaa oppiriitoja ja erimielisyyksiä sekä häivyttää vanhoihin jumaliin uskomisen. Niinpä Rooman paavi päätti vuonna 354 siirtää Kristuksen syntymäpäivän (joka oikeasti oli ihan toisena aikana) joulukuun 25. päivään. Aikaisemmin oli ollut tapana juhlia Mitran, auringonjumalan (Sol invictus), syntymäpäivää. Tällä tavalla Kristusta alettiin juhlia Mitran syntymäpäivänä ja kaksi perinnettä, pakanallinen ja kirkollinen, sulautui yhteen.

# data[].attributes.body
Värityskuvia

Pisteestä pisteeseen

Väritä numeroittain

Etsi eroavaisuuksia

Yhdistä oikeat kuvat

Sanaruudukoita englanniksi

# data[].attributes.body
Etenkin Etelä-Pohjanmaalla lankalauantaina poltetaan valakioita, isoja nuotioita tai kokkoja. Tulien tarkoituksen on ollut pitää paha loitolla. Erityisesti lankalaunataina ajateltiin noitien olevan liikkeellä. Nykyään monet tahot järjestävät pääsiäiskokkoja, joiden yhteydessä tavataan ihmisiä ja joissa voi olla kahvittelua, grillimakkaraa tai arpajaisia. Usein Ilkka- Pohjalainen julkaisee paikkoja, joissa pääsiäiskokko roihuaa. Jotkut perheet tekevät pääsiäisajeluja: ajavat katsellen monta kokkoa lähiympäristössä.

# data[].attributes.body
Oppilaille jaetaan kirjoituslabyrintti. Taitavimmat kirjoittavat kokonaisia virkkeitä, muut voivat kirjoittaa joko sanoja, alkukirjaimia tai ensimmäisiä tavuja. Tehtävään voi liittää myös liikuntatehtävän – etene labyrintissä johonkin suuntaan – etsi esim. käytävältä ruutuun sopiva sana/ virke ja kirjoita se vihkoosi.

Kuviin sopivat sanat:  lumihiutale, villasukat, joulukortit, jouluhillo, metsän joulu, joulukarkit, kynttilälyhty, piparkakku, lumilyhty, joulukoristeet, joulukuusi, lahjakori, lumiukko, glögi, joululahja, jouluyö

Kuviin sopivia virkkeitä: Lumihiutaleet ovat kaikki erilaisia. Villasukat lämmittävät mukavasti talvella. Joulukortin tekeminen on mukavaa. Jouluhillo on usein luumuista tehtyä. Metsässä joulu on rauhan juhla. Joulukarkkeja on monenlaisia. Kynttilälyhty tuo valoa pimeään. Piparkakkujen leivonta on hauskaa. Lumilyhdyn voi rakentaa, jos on suojalunta. Joulukoristeiden laitto kuuseen on hauskaa. Joulukuusi tuo joulun tuoksun sisälle. Lahjakorin voi antaa vaikkapa isovanhemmille. Lumiukkojen rakentaminen on kiva koko perheen puuha. Lämmin juoma on mukava juoda ulkoilun jälkeen. Joululahjoja on mukava saada ja antaa. Jouluyö on ihmeellinen.

# data[].attributes.body
Mitä kevään merkkejä olet jo nähnyt luonnossa? Listataan löydettyjä asioita yhdessä taululle.

Kirjoitetaan asioiden pohjalta Runo keväälle.

Askarrellaan pääsiäispupuja tai tipuja.

Koristellaan munia.

Kasvatetaan pääsiäisruoho.

# data[].attributes.body
Jeesus ratsastaa aasilla Jerusalemiin

Minkälaiset ihmiset ovat ihailtuja tai julkkiksia?

Keitä sinä ihailet/fanitat  ja miksi?

Ovatko ihmiset aina sellaisia kuin heidän oletetaan olevan?

# data[].attributes.body
Jeesus opettaa temppelissä / Jeesus häätää kaupustelijat temppelistä

Miksi Jeesus suuttui?

Miten ilmaista vihan tunteita niin, ettei tule vahinkoa kenellekään?

# data[].attributes.body
Jeesus asettaa ehtoollisen

Jeesus vangitaan

Suomen evankelisluterilaisessa kirkossa lapset ovat voineet nauttia ehtoollisen vanhempiensa, isovanhempiensa tai kummiensa kanssa vuodesta 1979 asti

Osallistumisen edellytyksenä on, että lapsi on saanut ehtoollisopetusta ja ymmärtää ehtoollisen merkityksen

Ehtoollisessa viini on veri ja leipä on ruumis tavalla, jota ei aikuinenkaan voi järjellä ymmärtää. Ehtoollinen on mysteeri,  jonka otamme vastaan uskolla.

Ehtoollinen ei ole tavallista syömistä ja juomista, vaan pyhää.

Ehtoollinen on Jeesuksen ystävien yhteinen ateria.

# data[].attributes.body
Kansa vapauttaa Barabbaan

Miten toimia oikein? Mitä tarkoittaa mennä “joukon mukana"?

Miten sanoa kaverille ei? (Harjoittelua: kaveri ehdottaa kaikkea, johon toinen vastaa kieltävästi)

Jeesus kuolee ristillä

Onko joku sinulle rakas ja tärkeä kuollut?

Miltä suru tuntuu?

Jeesus haudataan

# data[].attributes.body
Opetuslapset ovat yksin

Opetuslapset olivat peloissaan. Mitkä asiat ovat sinun mielestäsi pelottavia?

Miten pelon tunnetta voi poistaa tai helpottaa?

# data[].attributes.body
Jeesus on ylösnoussut

Mikä on iloisin asia, mikä on tapahtunut sinulle?

Yllätys: suklaamuna, tikkari, jätskipuikko

# data[].attributes.body
Jeesus näyttäytyy opetuslapsille

Onko kaikki totta, minkä voi nähdä vaikkapa netissä?

Mitä tarkoittaa usko? Että luottaa jonkin asian olevan totta, vaikka sitä ei voi nähdä tai todistaa

# data[].attributes.body
Nykyinen joulupukki on yhdistelmä monesta satuolennosta. Kristillisessä perinteessä pukin esikuvana oli Pyhä Nikolaus, merimiesten ja lasten suojelija.  Saksan joulupukki on Weihnachtsmann ja Englannin Father Christmas. Myös amerikkalaisen valkopartaisen ja punalakkisen joulupukin Santa Clausin esikuvana oli Pyhä Nikolaus. Monissa maissa pukit tulevat taloihin yöllä savupiipun kautta ja jättävät lahjat takan reunalla roikkuviin sukkiin.

Joulutonttujen alkuperästä on monta erilaista tarinaa. Yhdessä selityksessä joulumuori panee muutaman kävyn rautapataan ja lausuu taikasanat. Seuraavana päivänä padasta hyppää lauma tonttuja.  Joulutontut voivat myös tulla vuoren uumenista tai syntyä lumihiutaleista tai revontulten ja pohjoistuulen kohtaamisesta tunturin kupeessa. Yksi selitys on se, että joulutontut ovatkin haltijatonttujen jälkeläisiä.

Kysymyksiä

Lasten kanssa on mielenkiintoista keskustella Joulupukki-kysymyksestä. Onko hän oikeasti olemassa ja asuuko hän Korvatunturilla? Ovatko tontut Joulupukin lapsia vai apureita?

Koska joulu on monelle perheelle tärkeä perinteinen juhla, on joulun taikaa syytä varjella elämänkatsomustiedon tunneillakin.

# data[].attributes.body
Jouluna syötiin jo 1800-luvulla paremmin ja runsaammin kuin arkena. Vanhan perinteen mukaan jouluna pitää mässäillä mielin määrin, jotta seuraavan vuoden sadosta tulisi runsas.

Joulupäivän ruokia oli monenlaisia, mutta yleistä koko maassa oli lihan tarjoilu kuivattuna, savustettuna tai paistettuna. Lihana on ollut joko nautaa, lammasta tai sikaa.

Jouluateriaan kuuluu suomalaisissa kodeissa useimmiten joulukinkku. Kalkkuna on tullut suomalaiseen joulupöytään Yhdysvalloista.

Rosollin valmistuksessa käytetään punajuurta, porkkanaa, suolakurkkua, omenaa, silliä, suolaa ja valkopippuria.

Viime vuosisadan alkupuolella maito oli talvella erityisherkku. Yksipuolisella ruokinnalla pidetyt lehmät eivät lypsäneet talvella. Siksi olut oli joulujuomana yleisin. Pohjoismaissa jouluoluen juonti on vanha perinne.

Hapattamista käytettiin kalan säilömisessä apuna. Nykyinen graavi lohi (gravad lax) - nimitys on muistona haudatusta hapanlohesta.

Lanttu- ja perunalaatikko olivat uusia tulokkaita 1800-luvun lopun pitopöydässä ja niitä käytettiin harvoin arkiruokana. Maksalaatikko on yksi Suomen vanhimmista ruoista.

Vaikka mässäily on perinteisesti jouluna ollut miltei velvollisuus, makeat jälkiruoat ovat tulleet tavallisen kansan pöytään melko myöhään.

Maitoon keitetty valkoinen riisipuuro oli ennen vanhaan todella suuri herkku. Nykyisin riisipuuroon piilotetaan manteli. Mantelin löytäjä saavuttaa onnea ja menestystä seuraavana vuonna.

Kysymyksiä

Jouluruoista voi kehkeytyä hauska keskustelu. Mietitään yhdessä, mitä kaikkea kodeissa joulun aikaan syödään. Ideat kootaan ja luodaan katsaus perinteeseen. Onko joillakin kotona ihan omia jouluherkkuja, sellaisia, joita ei yleisesti jouluna syödä?

# data[].attributes.body
Jaetaan oppilaat 4 hengen ryhmiin. Yksi oppilas ryhmästä tulee katsomaan sanan opettajan listasta ja piirtää, näyttelee tai kuvailee sen ryhmälleen. Nopein arvaaja saa pisteen.

joulupukki

joululahja

joulukuusi

kuusen koriste

himmeli

piparkakku

kulkunen

kuuraparta

Petteri Punakuono

rekiretki

lanttulaatikko

rosolli

kynttilä

kinkku

tonttu

poro

seppele

saunominen

joulukalenteri

Tehtävän voi tehdä myös luokan yhteisenä, jolloin yksin tai parin oppilaan ryhmissä esitetään sana sovitulla tavalla ja muu luokka arvaa.

# data[].attributes.body
Kuusen vuosi

Tonttunäytelmä

Tonttuveitikat

# data[].attributes.attachment_link.description
Tältä sivulta ehkä löydät jotain sopivaa esitettävää joulujuhlaan! Ohjelmat: *Jouluevankeliumi *Jouluyö pienen kaupungin vanhassa museos…

# data[].attributes.body
Tonttupeliin tarvitset kaksi noppaa ja tulostettavan pelialustan.

# data[].attributes.attachment_link.title
Goodies Lapsille: Puuhaa lapsille, vinkkejä ja ideoita vanhemmille ja paljon muuta

# data[].attributes.attachment_link.description
Goodies Lapsille tarjoaa vinkkejä ja ideoita koko perheelle, hauskoja puuhatehtäviä, eri aiheisia leikkejä ja pelejä lapsille ja arvokasta tietoa vanhemmille.

# data[].attributes.body
Jo keskiajalla ihmiset antoivat toisilleen lahjoja joulun aikaan, mutta nykyaikainen lahjatapa saavutti Skandinavian melko myöhään, vasta 1700-luvulla. Perhepiirissä lahjoja alettiin ensin antaa kartanoissa ja pappiloissa, ja niistä tapa levisi talonpoikaiskulttuuriin. Aluksi kaikki lahjat valmistettiin itse, mutta 1900-luvun alussa lahjoja alettiin myös ostaa kaupoista.

Kysymyksiä

Oppilaat keskustelevat lahjojen antamisesta. Ryhmässä pohditaan, mikä on tarpeeksi ja voiko lahjoja mahdollisesti saada liikaa. Lahjatoiveistakin voi puhua. Opettaja kertoo erilaisista lahjaperinteistä.

# data[].attributes.body
Joulun aikaan koteja koristellaan monin eri tavoin. On havuköynnöstä, kranssia, kynttilää ja sähköistä valosarjaa. Tunnetuin ja suosituin joulutunnelman luoja suomalaisissa kodeissa on joulukuusi.

Havupuita on muinaisina aikoina pidetty ikuisen elämän vertauskuvina muun muassa Egyptissä ja Kiinassa. Euroopassa pakanoiden keskuudessa puiden palvonta oli yleistä. Se jatkui kristinuskon valloitusten jälkeenkin, ja jouluna puun kunnioittamisen perinne sekoittuu uskonnollisiin perinteisiin.

Jo 1500-luvun Saksassa huoneita koristeltiin joulun aikaan vihrein kuusenoksin. Oksista tehtiin yhä suurempia kimppuja, kunnes kimput korvattiin kokonaisilla kuusilla tai kuusenlatvoilla. Kuusi oli usein koristeltu punaisin omenin. Myös kullattuja pähkinöitä ja leivonnaisia saatettiin käyttää. Myöhemmin keksittiin valmistaa erilaisia lasipalloja ja kulta- ja hopealamenauhoja.

Suomalaisiin koteihin joulukuusi saapui 1900-luvun alussa, ensin kaupunkeihin ja sitten maaseudulle. Metsäntuoksuinen kuusi kelpasi aluksi sellaisenaan, mutta vähän kerrassaan sitä alettiin koristella.  Sata vuotta sitten kuusenkoristeina käytettiin omenia, leivonnaisia, konvehteja ja muita pikku herkkuja. Latvatähtikin oli. Myöhemmin koristeiksi tehtiin paperista leikeltyjä kuvia, paperinauhoja ja lippuja. Lippunauhat olivat suosittuja varsinkin suomen kielen aseman voimistuessa ja tietenkin Suomen itsenäistymisen aikaan. Perinteiset olkikoristeet yleistyivät 1900-luvun alussa. Olkea oli helposti saatavilla, ja sen käsittely oli tuttua. 1920- ja 1930-luvuilla varakkaimmissa perheissä oli jo ulkomailta tuotuja lasisia palloja koristeina. Sotavuosina koristeita, kuten paperipalloja ja karkkeja, tehtiin saatavilla olleista aineista. 1950-luvulla tulivat sähkökynttilät.

# data[].attributes.body
Joulun suosituin valonlähde on kynttilä. Kynttilöitä käyttivät juhlavalaistuksena jo antiikin roomalaiset. Heidän käyttämänsä kynttilät oli valmistettu mehiläisvahasta. Melkein tuhat vuotta (1100-luvulta asti) käytössä olivat kastetut talikynttilät, joiden sydämenä oli pellavaa tai puuvillaa. Vasta 1870-luvulla tulivat steariini- ja parafiinikynttilät helposti valuvien talikynttilöiden tilalle. Kastamisen lisäksi kynttilöitä valmistettiin valamalla. Talonpoikaistaloissa kynttilä kuului vielä pari vuosisataa sitten ehdottomasti vain juhlaan, tavallisimmin jouluun, ja arkena valaistiin päreen avulla.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tämä on luettelo joululauluista, jotka eivät sisällä uskonnollisia sanoituksia. Kappaleita lauletaan Suomessa esimerkiksi koulujen, päiväkotien, yritysten ja muiden yhteisöjen joulunajan juhlissa ohjelmana, jotka sopivat kaikille osanottajille.

Englanninkielisiä

Ruotsalaisia

Suomalaisia

Virolaisia

Jos joulua ei tänä vuonna tulekaan

Jouluaatto on nyt herttainen

Joululaulu (Christmas Song, Hiljaa leijaa maahan hiutaleet)

Joulun kaksitoista heilaa (Twelve Days of Christmas)

Joulu on taas

Joulupukin maa

Joulupukki matkaan jo käy (Santa Claus Is Coming to Town, sävel J. Fred Coots ja Haven Gillespie, suom. sanat Saukki)

Joulupukki, vanha ukki

Joulu saapuu portin luo (sävel Jean Sibelius, suom. sanat Ilta Koskimies)

Juhla on verraton

Juokse porosein

Kellot soi (Silver Bells, sävel Jay Livingston, suom. sanat Jukka Itkonen)

Koska meillä on joulu

Kuuraparta (Frosty the Snowman)

Kun Joulupukki suukon sai

Nisse-polkka (Tomtepolka), sävel Köie Henning

No onkos tullut kesä

Nyt joulun valkeat välkkyy

Oi kuusipuu

On jouluyö, nyt laulaa saa

Petteri Punakuono (Rudolph the Red-Nosed Reindeer), sävel Johnny Marks, suom. sanat Saukki

Pikkuoravien joululaulu (sävel Ross Bagdasarian, suom. sanat Saukki)

Porsaita äidin

Ratiritiralla

Reippahasti käypi askelet

Revontulten leikki, sanat Ilmari Kianto

Saa joulu aikaan sen

Siitä tuntee joulun, sävel ja sanat Kari Tuomisaari

Sinivuorten yö

Sylvian joululaulu, sävel Karl Collán, suom. sanat Martti Korpilahti

Tanssiva lumiukko (Tanssivat öisin kuusten alla)

Tonttujen joulukiireet

Tonttujen joulupolkka (Jaromir Vejvoda, suom. sanat Reino Helismaa)

Tonttujen jouluyö

Tonttuparaati (Heinzelmännichens Wachtparade)

Tonttu Torvinen

Valkea joulu (White Christmas, sävel Irving Berlin, suom. sanat Kullervo)

Lauluja, joiden ensimmäiset säkeistöt ovat ei-uskonnollisia:

# data[].attributes.attachment_link.description
Tämä on luettelo joululauluista, jotka eivät sisällä uskonnollisia sanoituksia. Kappaleita lauletaan Suomessa esimerkiksi koulujen, päiväkotien, yritysten ja muiden yhteisöjen joulunajan juhlissa ohjelmana, jotka sopivat kaikille osanottajille. Jos joulua ei tänä vuonna tulekaan Jouluaatto on nyt herttainen Joululaulu (Christmas Song, Hiljaa leijaa maahan hiutaleet) Joulun kaksitoista heilaa (Twelve Days of Christmas) Joulu on taas Joulupukin maa Joulupukki matkaan jo käy (Santa Claus Is Coming to Town, sävel J.

# data[].attributes.headline
Noitia, pajunkissoja ja muita perinteitä

# data[].attributes.subject
Noitia, pajunkissoja ja muita perinteitä

# data[].attributes.body
Vajaan tunnin tiivis tietopaketti opettajalle. Lapsille raskas seurattava ainakin kokonaisuudessaan. Julkaisija Maatalousmuseo Sarka

# data[].attributes.attachment_link.title
Noitia, pajunkissoja ja muita pääsiäisperinteitä

# data[].attributes.body
Pääsiäisen tapahtumat lego-animaatioin toteutettuna. Seitsemän osaa, yhteiskesto noin 10 minuuttia. Julkaisija Lastenkirkko