# data[].attributes.body
Els cinc invents que van canviar el món i els més importants a l'edat moderna.

El microscopi compost (any 1592)
Parar rajos (any 1752)
El termometre (any 1593)

La màquina de vapor (any 1712)
El sistema de refrigerar modern(any 1748)

El microscopi compost

Un microscopi és una lupa molt poderosa. El nostre cos està fet de milers de petits bacteris, són tan petites que no es poden veure amb un el simple ull. S’ha de veure amb un microscopi i per això el van crear.

Parar rajos

Un para rajos és una cosa aèria, que en el que consisteix és protegir l'exterior d'un edifici, dels possibles cops d'un raig. Normalment s'instal·la per sobre de la part més alta de l'estructura per protegir. I serà encarregat d'agafar un raig amb una forma molt segura.

El termometre

Un termometre és un dispositiu per mesurar la temperatura del cos. Per exemple si tu et trobes malament, et poses un termometre per veure si ten febre.

La màquina de vapor

La màquina de vapor, transforma l'energia tèrmica en energia mecànica que vol dir que ho transforma en moviment. El vapor puja per unes tuberies amb molta força i empeny els mecanismes.

El sistema de refrigerador modern

El sistema de refrigerador modern normalment és el procés al que és baixa o es pot reduir la temperatura de l'ambient, d'un objecte o un espai.

# data[].attributes.body
Els temps moderns són el període des de la Il·lustració i el segle XVIII fins als nostres dies. Als segles XIV i XV, Europa occidental va experimentar canvis dramàtics en els àmbits polític, social, cultural, religiós i econòmicL’època moderna es caracteritzava per la llibertat de pensament, l’individualisme, el racionalisme i el progrés econòmic i científic. En aquesta les(a) Creixement del comerç i augment de les ciutats(b) Invenció de la impremtaLa modernitat, basada en el modernisme, explora els canvis de la societat a causa de la industrialització.

# data[].attributes.body
En aquest moment de grans canvis, Europa va veure la consolidació de les monarquies absolutistes, la conquesta i exploració de terres més enllà dels mars, una revolució científica i la reforma protestant. Al costat d’aquests canvis més dramàtics, hi va haver una transformació paral·lela, però molt més lenta, en les relacions socials, en la manera de fer el treball a la granja, en el funcionament dels gremis d’artesans i en la forma de governar els governs.

Entre els factors que van configurar el modernisme hi havia el desenvolupament de les societats industrials modernes i el ràpid creixement de les ciutats, seguit de l’horror de la Primera Guerra Mundial.
El modernisme es basava essencialment en una visió utòpica de la vida i la societat humana i una creença en el progrés, o avançar.
Els ideals modernistes impregnaven l'art, l'arquitectura, la literatura, la fe religiosa, la filosofia, l'organització social, les activitats de la vida quotidiana i fins i tot les ciències.

# data[].attributes.body
La societat de la Edat Moderna estava formada per els privilegiats( rei, noblesa i clergat) i les no privilegiats ( burgesia i estat pla).

Hi han 3 estaments:
1r estament ( rics): rei, alt clergat i alta noblesa.
2n estament ( normal economicament): baix clergat, baixa noblesa i burguesia.
3r estament ( pobres): burgesia, campesins.na

# data[].attributes.body
A l'època moderna es vestia caractizadament amb estil Itàlia.
La roba era tallada recte i amb un estil molt senzill perquè el seu clima era molt càlid, estaven fetes per túniques d'un tipus de coll baix. I a més a més amb una camisa de fil de màniga llarga. Per sobre de la camisa portaven com un estil de capa estranya. En aquesta època es va posar molt de moda vestir com l'època medieval amb l'estampat de línies verticals i línies horitzontals. Els vestits que es feien eren molt amples d'abaix i a mesura que anaves pujant s'anava fent més estret. També portaven un corse perquè els hi estrenyes molt la panxa i la cintura, i això el que feia era que tinguessin més pit. A continuació agafaven estils de l'època Mitjana i els transformaven en colors foscos i formes supercomplicades de fer. Després es posaven una cosa molt interessant, que era uns deu volants (aproximadament) al coll com si fos una acordió però al coll. I els homes portaven una camisa blanca, també com les dones, però ells portaven una espècie de manta estranya amb els ombros molt marcats.

# data[].attributes.body
A l'epoca moderna els aliments principals eren el

El pa: aliment central per a la majoria de població. Es menjava amb alguna cosa d'acompanyament -pa i "companatge"- i es feia servir molt per a espessir sopes.

La carn: aliment més apreciat i desitjat, era l'aliment per excel·lència de la noblesa, perquè era molt cara. Les classes populars només en menjaven de tant en tant, poca i de poca qualitat. La volateria, de corral o de caça era la més apreciada. La més freqüent era el moltó i també el porc. La de vedella era molt exclusiva i poc freqüent.

Les verdures i els llegums: complement obligat de la dieta diària. L'amanida era molt valorada i se solia menjar a sopar. A la primera part de l'edat moderna el llegum més abundant a Catalunya eren les faves.

La fruita: la fruita fresca era poc valorada. Es consumia de gust, però, i a les taules certa qualitat se servia com a entrant en els àpats de migdia, sobretot melons i raïms. Era molt apreciada la fruita seca. La forma més apreciada de consumir la fruita era la confitura; s'apreciaven molt les coses dolces i, a més servien per a conservar els excedents de fruita. La dieta de les classes populars tenia un marcat caràcter vegetal.

El vi: era la beguda habitual, tothom en bevia. Era apreciat per les propietats calòriques, higièniques i euforitzants. El vi habitual era el negre jove, de poca qualitat, que no es conservava bé. La gent acomodada consumia. sobretot a les festes, vins de qualitat, forts i dolços, com la malvasia, més apreciats.

Els dolços: hi havia passió per les coses dolces. Els edulcorants habituals eren la mel i cada vegada més el sucre. Es buscava acabar els àpats amb postres dolces. D'altra banda, durant l'àpat no hi havia una separació absoluta entre dolç i salat, molts plats eren barreja dels dos sabors.

# data[].attributes.body
Cada vegada les ciutats es feien mes grans i mes importants.Moltes ciutats estaven rodeades de muralles i en algunes es van comensar a crear baris fora de el recint amurallat.En les ciutats vivien els reis i els senyors,els mercaders i els artesans.Els reis i els nobles van deixar els castells i van anar a les ciutats alucsosos palacis.Els artesans trevallaven en tallers, es juntaven en un carrer tots junts i el carrer es deia segons el ofici.els campesins vivien en les aldees.

# data[].attributes.body
GALILEU GALILEI,

Va néixer a Pisa (Itàlia) el 1564 i va morir el 1642.

Va ser un home molt important en la seva època, el Renaixement. Va ser físic, matemàtic i filòsof i va aprendre molt d’astronomia.

Les seves aportacions:

-       Millora el telescopi  que havia inventat un holandès. Li permet estudiar els cràters de la Lluna i distingir els estels de la Via Làctia. També veure millor altres planetes i descobrir algunes llunes d’aquests.

-       Elabora la 1a teoria de la llei del moviment, que diu que un objecte que es mou en un pla horitzontal continua movent-se en la mateixa direcció i velocitat constant mentre no sigui destorbat.

-       També la 1a llei de la relativitat: un objecte que caigui mentre el seu entorn està en moviment, es veurà  afectat per aquest mateix moviment (si deixes caure una pilota en un autobús en marxa, aquesta no es quedarà endarrere i l’autobús avançarà, sinó que caurà als mateixos peus, tal i com si estigués parat).

-       Recolza la teoria de Copèrnic, qui afirmava que el Sol era el centre del Sistema Solar, mentre que Aristòtil pensava que la Terra era el centre de l’Univers (teoria acceptada per tothom).