# data[].attributes.body
Pirmais pasaules karš Latviju skāra jau kara sākumā 1914. gadā, kad daudzi latvieši tika mobilizēti Krievijas impērijas armijā. Lielākā daļa tika nosūtīti uz Austrumprūsiju, kur krievi cieta militāru neveiksmi. Daudzi latviešu karavīri krita pie Mazūrijas ezeriem Austrumprūsijā un Augustovas mežos Polijā.

# data[].attributes.body
Vācu karaspēks iebrūk Kurzemē un Zemgalē.Krievijas virspavēlniecība atļauj formēt nacionālās latviešu strēlnieku divīzijas,kas notur fronti un izglābj Rīgu nokrišanas vācu iebrukuma.

# data[].attributes.body
Evakuācija lielāko Latvijas pilsētās. 1915. gada vasarā Krievijas armijas vadība uzsāka lielāko Latvijas pilsētu evakuāciju. 1915. gada jūlija beigās sākās Rīgas evakuācija, 1915. gada augusta sākumā – Daugavpils evakuācija.

# data[].attributes.attachment_caption
Kurzemes bēgļi  (1916. gada vasarā).Vācijas armijas iebrukums Latvijas teritorijā izraisīja plašu bēgļu kustību.

# data[].attributes.body
1916. gada vasarā un rudenī strēlnieki cīnījās tā dēvētajā „Nāves salā”. No trim pusēm to apņēma vācieši , bet no ceturtās — Daugava. Krievi šo pozīciju vēlējās nosargāt, jo no turienes bija izdevīgi uzbrukt vācu frontei. „Nāves salā” pirmo reizi kaujās Latvijas teritorijā tika izmantots indīgu gāzu uzbrukums. Rezultātā ar ļoti lieliem karavīru zaudējumiem strēlniekiem izdevās nosargāt „Nāves salu”.

# data[].attributes.body
Ziemessvētku kaujas.Krievijas armijas uzbrukuma operācija Rīgas frontes iecirknī, kas izvērtās par vienām no lielākajām Pirmā pasaules kara kaujām Latvijas teritorijā un nozīmīgākajām latviešu strēlnieku vienību cīņām. Atnesa latviešu strēlniekiem pasaules slavu, kā arī milzīgus zaudējumus. Latviešu strēlnieku rindas sabruka par vairāk nekā trešdaļu (latviešu strēlnieki zaudēja aptuveni 9000 kareivju).

# data[].attributes.body
1917. gada 1. un 2. septembrī notika Kauja pie Mazās Juglas. Kauja pie Mazās Juglas bija Krievijas impērijas 12. armijas aizsardzības kauja Pirmā pasaules kara laikā gar otro Rīgas frontes aizsardzības līniju ar mērķi neļaut Daugavu forsējušajai Vācijas 8. armijai apmēram 30 000 vīru sastāvā aplenkt Rīgā esošās Krievijas karaspēka daļas.
1917. gada beigās latviešu strēlniekus apvienoja latviešu korpusos, vēlāk pārdēvēja par divīzijām. Par komandieri tika iecelts Jukums Vācietis.

# data[].attributes.body
Vācu karaspēks kontrolē visu Latvijas teritpriju. Novembrī Vācijā sākas revolūcija un tā kapitulē Antantes spēkiem.18.novembrī Rīga proklamē Latvijas Republiku.Jaunās valsts pagaidu vadību vada Kārlis Ulmanis un Jānis Čakste.