# data[].attributes.headline
Gruppe 1; Beyza, Frederikke S, Louise, Patrycja og Sofie

# data[].attributes.subject
Gruppe 1; Beyza, Frederikke S, Louise, Patrycja og Sofie

# data[].attributes.body
Forfatter: Mehmet Yüksekkaya
- Tyrkisk/kurdisk forfatter og en aktiv debbatør i integrationsdebatten.

Hvilke problemstillinger skitseres i forhold til integration?
Yüksekkaya mener at danskerne er et konfliktsky folkefærd, som har udfordringer i at tage konflikter op. Danskere skal blive bedre til at konfrontere indvandrere og fortælle dem, hvem de er og hvad de står for. De skal turde at tale om deres normer og værdier. Desuden skal flere parter være en del af integrationsarbejdet, som lærer, pædagoger, socialrådgivere, praktiserende læger, sundhedsplejersker m.fl.
Han mener også at mange indvandrere slås med tilpasningsproblemer, hvilket tit resultere i, at de vælger at isolere sig fra det danske samfund og melder sig fuldstændigt ud af det. I stedet orientere indvandrende sig mod forholdene i deres hjemland og dyrker en livsstil der indeholder religiøse, fundamentalistiske og kvindeundertrykkende holdninger. Dette gør, at mange unge, især pigerne, bliver forhindret i at udfolde sig frit og selv bestemme over deres liv og valg.

Danskerne er kendte for deres bløde værdier, hvor indvandrere kommer fra en kultur med maskuline værdier, hvor det er mændene der dominerer i familien. Det er to kontraster der møder hinanden, og tit bliver danskernes forkærlighed for det bløde og det feminine misforstået og set som et svagt led i indvandrendes øjne.

Hvordan kan en bedre integration finde sted ifølge forfatteren?
For at integrationen skal blive bedre, mener han, at man er nødt til at føre en åben og konfronterende dialog med indvandrende. Men dette betyder, at mange parter skal yde en stor indsats i denne proces. Det drejer sig om dem der møder indvandrende til dagligt. De skal blive bedre til at tale om de danske normer og værdier, og påpege hvilke konsekvenser, det kan få for deres børns fremtid, hvis de ikke revurdere betydningen af deres oprindelige kultur.

Et af hans eksempler:
Fx skal en lærer ikke bare smile og sige ”hvor er det godt at i kom”, til forældre som næsten aldrig dukker op til skolehjemsamtaler, men i stedet konfrontere dem med ”det var da på tide at i dukkede op”. Det er ikke en god ting at sætte et falsk smil på, for at brokke sig over dem til andre. Her er det vigtigt at tage en konflikt op, så forældrene er klar over det.

Hvad har i af kritiske kommentarer til tekstens budskab?
Han generalisere for meget.

# data[].attributes.headline
Gruppe 4: Isabella, Betül, Michella, Sean, Seher

# data[].attributes.subject
Gruppe 4: Isabella, Betül, Michella, Sean, Seher

# data[].attributes.body
Hvem udtaler sig?
- Interview med Tariq Ramadan. Jyllandsposten 11. november.
- Schweizisk muslimsk teolog

Hvilke problemstillinger skitseres i forhold til integration?
- Den store problemstilling i teksten handler om,  de fordomme muslimer og danskere og andre vestlige lande har overfor hinanden. Tariq Ramadan mener at begge parter skal være åbne overfor hinanden så man kan have en god integration i stedet for at begge parter bliver segregeret.

Hvordan kan en bedre integration finde sted ifølge forfatteren?
- Tariq deler grupperne op, hvor han giver råd til både muslimerne i Danmark og danskerne der lever i et samfund med flere muslimer.
Mht. muslimerne i Danmark råder han dem til at de tager noget af den vestlige verden til sig og integrere sig. Han opfordrer muslimerne i Danmark til at bruge sproget, historien, litteraturen og den danske kultur så man bliver en del af det. Han opfordrer også til at gå aktivt med i et medborgerskab, hvor man er involveret i samfundet og er medborgere. Han siger også at man skal give samfundet noget og at man skal ud af de intellektuelle religiøse ghettoer og lave partnerskab og arbejde sammen med danskere for at få det mest mulige ud af integrationen.
Han opfordrer dog ikke kun muslimer i Danmark, men også de danske der lever side om side med muslimerne. Tariqs opfordring til danskerne  er at de skal inddrage indvandrernes historie i deres egen så der bliver en fælles historie. Han mener at undervisningen i skolen omkring indvandrernes historie vil give muslimerne en følelse af at høre til et sted. Han opfordrer dem også til at blandes sammen med muslimer altså både i skoler, daginstitutioner og alt hvad der har med fællesskab at gøre. Han opfordrer også til at opbygge en tillid til de nye borgere så man ikke bare ser dem som indvandrere men medborgere.

Hvad har i af kritiske kommentarer til tekstens budskab?
- Det er vidst en helt almindlig mand, der skriver teksten, så mange af hans pointer er ikke ’troværdige’, fordi mest er hans egne holdninger og meninger. Han har ret i, at lige meget hvad, så bliver vi nød til at lære at leve med hinanden, for det kan ikke undgås. Gode råd til muslimer, er også noget han selv, tænker kan løse problemerne. Det samme med danskerne. Hans tekst er ikke troværdig, da det er hans egne holdninger og råd

# data[].attributes.headline
Gruppe 3: Atakan, Dhay, Frederikke L, Lukas og Natasha

# data[].attributes.subject
Gruppe 3: Atakan, Dhay, Frederikke L, Lukas og Natasha

# data[].attributes.body
Hvem udtaler sig?

Laura Gilliam er lektor, ph.d. i pædagogisk antropologi og uddannet antropolog fra Københavns Universitet, med tilvalgsfag i sociologi og psykologi fra Oxford Brookes University, England.

Gilliams forskning ligger i krydsfeltet mellem børne- skole- og etnicitetsforskning og har særlig fokus på forholdet mellem børn og unges selvforståelser, fællesskaber, praksisser og erfaringer, skolens institutionelle logikker og praksisser og det større samfunds kulturelle normer, konflikter og civiliseringsprojekter. Gilliam har lavet feltarbejde på flere skoler i Danmark, blandt børn i Belfast, Nordirland og i Guinea-Bissau, Vestafrika.

Hvilke problemstillinger skitseres i forhold til integration?

- Vi udsætter dem for kulturel hegemoni. Danskerne vs. de etiske minoritetsdrenge.

- Kønnet spiller en rolle i integrationen.

- Der bliver skabt en ny modkultur som de identificerer sig selv med.

- De skaber en majoritets-gruppe for at skabe dominans.

- Det er umuligt at være muslim og rigtig dansk.

Artiklen tager udgangspunkt i Laura Gilliams undersøgelser på Sønderskolen omkring etniske minoritetsbørn. Laura Gilliam, som har forsket i etniske minoritetsbørns identitetsdannelse, konkluderer ud fra sit feltarbejde at skolen er medkonstruktør af den muslimske identitet blandt etniske minoritetsbørn, særligt blandt drengene. Hun hævder at de møder et kulturelt hegemoni, som medfører at de føler til kulturelt forskellige fra danskerne, og ikke falder ind under rammerne af den såkaldte ”normale” elev.

På sønderskolen i Laura Gilliams forskning er der en tendens til af de etniske minoritetsbørn er de elever der ikke er lige så dygtige i skolen etc. Derfor bliver der skabt et skel mellem dem og de danske børn – problembørnene vs. englebørnene.

Hvordan kan en bedre integration finde sted ifølge forfatteren?
Teksten lægger op til at hvis man har en bedre forståelse for børnenes herkomst og den måde de føler sig opdelt i skolen,  vil man kunne mødes bedre og på den måde sikre sig at de ikke føler sig diskrimineret, men mere velkomne, “dygtigere i skolen” etc.

Hvad har i af kritiske kommentarer til tekstens budskab?

- Hvad hvis det var pigerne der snakkede og lavede ballade?

- Der er meget ansvar på lærerens og skolens skuldre. Spiller forældrene ikke en rolle i at de bliver integreret og forstår skolen?

-Der mangler nogle konkrete bud på hvordan man kan integrere børnene bedre, som kunne runde undersøgelserne bedre af.

- Hvordan kan det at være “dansk” defineres, og skal det indebære at spise svinekød og gå i letpåklædt tøj, som teksten nævner?

# data[].attributes.body
Hvem er forfatteren:
(se billede ned i bunden)
Üzeyir Tireli -> han er lektor på pædagoguddannelsen på Campus Carlsberg. Han har været med til at skrive en række bøger bl.a 'Kritisk pædagogik for pædagoger', 'Pædagogisk arbejde med tosprogede børn og 'Bacheloropgaven'

Hvilke problemstillinger skitseres i forhold til integration?
Denne tekst har fokus på socialpædagogerne og deres arbejde med børn fra en anden etnisk baggrund og minoritetfamilierne. forfatteren beskriver meningen med hans undersøgelse på side 17:
-          ’’Jeg vil, i stedet for at undersøge om der virklig findes en muslimsk børneopdragelse, undersøge, hvordan forestillingen om en ensartet ’’muslimsk børneopdragelse’’ konstrueres og opretholdes i bestemte sammenhænge’’ side 17
D
Der er nogle fordomme som socialpædagogerne har overfor minoritesfamilierne i denne sammenhæng, hvor de ser det som deres opgave at præsentere det ''danske'' for dem bl.a på side 18 står der:
-          ''Socialpædagogerne betragter sig selv som den faggruppe, der bedst er i stand til at læse problemerne i og omkring minoritetsfamilierne. De vil bygge bro mellem de gruppeorienterede, traditionsfokuserede og dårligt uddannede minoritetsfamilier og det veludviklede, demokratiske og individualistiske danske samfund.''

Hvordan kan en bedre integration finde sted ifølge forfatteren?
Han opstiller nogle ret hårde forestillinger som det tyder på at der desværre er blandt socialpædagogerne (nævner også en report fra SSP*, hvor der bl.a. bliver sat fokus på forældreinddragelse eller forældreansvarliggørelse i forhold til børnene og de unges liv) har om minoritetsfamilierne og hvis formålet er at hjælpe med at integrerer dem i det danske samfund, så skal der gøre op med disse antagelser, der bliver beskrevet på side 18:

1)Etniske minoritetsfamilier har ikke nok viden om det danske samfund. De er ikke velinformerede, og de er ikke kulturelt og uddannelsesmæssige i stand til selv at erhverve den viden, hvorfor de skal opsøges og informeres om forholdene i Danmark.

2) Etniske minoritetsfamilier handler hovedsageligt ud fra et kulturelt ståsted. Deres religion, vaner, traditioner og autoritetsopfattelser er determinerende for, hvad de gør i konkrete situationer. At forstå deres normer og værdier er derfor ensbetydende med at forstå deres handlinger, hvorfor der er brug for rollemodeller, der viser nye måder at handle på.

3) Etniske minoritetsfamilier er ikke i dialog med deres børn på samme måde, som de danske forældre er. De involverer sig ikke i børnenes liv i dag-fritidsinstitutioner, skoler og andre offentlige rum. De har ikke erfaringer om komplekse samfundsrelationer, hvorfor de skal instrueres i at være forældre i Danmark

*(SSP er et lokalt samarbejde mellem Skole, Socialforvaltningen og Politi, hvis mål er at forebygge kriminalitet bland børn og unge.)

Hvad har i af kritiske kommentarer til tekstens budskab?

# data[].attributes.body
Hvilke problemstillinger skitseres i forhold til integration?
For indvandrerkvinder kan det forbundet med skam, at skulle til lægen, og have en fysisk undersøgelse, fx i forbindelse med en graviditet, underlivsbetændelse eller bange for brystkræft.

Hvordan kan en bedre integration finde sted ifølge forfatteren?
Her er det den praktiserende læges ansvar, at opmærksom på dette, og insistere på, at kvinden tager sin mand med, eller sætter ham ind i problemet. Lægen kan også insistere på, at indvandrerkvinden skal gå til fødselsforberedelse  med sin mand, og få kontakt danske par, og få en fornemmelse for hvordan man gør det i Danmark

Et af hans eksempler:

"For mange kvinder er den en lidelse i sig selv, at gå til lægen med symptomer, som kræver en fysisk undersøgelse. Her bør den praktiserende læge være opmærksom på dette og insistere på, at den gravide invandrerkvinde, skal gå til fødselsforberedelse sammen med sin mand"

# data[].attributes.headline
Gruppe 4: Isabella, Betül,  Michella, Sean, Seher

# data[].attributes.subject
Gruppe 4: Isabella, Betül,  Michella, Sean, Seher

# data[].attributes.body
Hvem udtaler sig?
Forfatter Henrik Winter - Journalist

Interview med Lise Egholm - Skoleleder på Rådmandsgade skole og forfatter til "Den blå sofa" bogen.

Hvilke problemstillinger skitseres i forhold til integration?
- Den primære problemstilling i teksten handler om, hvordan vi får integreret børn i skolen og at problemet er der er flere af de skoler med mange tosprogede som skal have flere danske børn ind og flere af de skole med mindre tosprogede skal have flere tosprogede ind i klasserne og på skolerne. En anden problemstilling der bliver beskrevet i teksten er det her med at tage for mange hensyn og lave særlige vilkår er vi faktisk med til at fremme fundamentalismen, og der skal vi være mere direkte og stille flere krav.

Hvordan kan en bedre integration finde sted ifølge forfatteren?
-I forhold til integration, så mener forfatteren at vi skal være mere direkte, ikke nødvendigvis kæft, trit og retning, Men derimod mener hun at vi skal have positive forventninger og stille krav til vores indvandrere.
Vi skal samtidig ikke tage for mange hensyn eller lave særlige regler da det i sidste ende kan have den modsatte effekt. Derudover mener forfatteren ikke at der skal eksistere kvarterer som mjølnerparken, hvor 94% af beboerne er to-sprogede og samtidig skal de to-sprogede børn spredes ud over flere skoler så de ikke er samlet flere steder.

Hvad har i af kritiske kommentarer til tekstens budskab?
- Lise Egholm beskriver at hun har været leder af en af de ”sorteste” skoler på det ydre Nørrebro, hvor de fleste indvandrer børn går på. Hun mener at alle indvandrer børn skal lære en masse om samfundet og at de nærmest er bagud med alt viden om samfundet.

# data[].attributes.headline
Fornuftigt at muslimer er åbne overfor det europæiske samfund og ligesom danskerne også skal være åbne for at tage imod mennsker med anden kulturel baggrund.

# data[].attributes.subject
Fornuftigt at muslimer er åbne overfor det europæiske samfund og ligesom danskerne også skal være åbne for at tage imod mennsker med anden kulturel baggrund.

# data[].attributes.headline
Som lærer skal man ikke have fordomme overfor børn med anden etnisk baggrund

# data[].attributes.subject
Som lærer skal man ikke have fordomme overfor børn med anden etnisk baggrund

# data[].attributes.headline
Det er lærerens ansvar et stille krav til forældrene, så integration i skolen er mulig

# data[].attributes.subject
Det er lærerens ansvar et stille krav til forældrene, så integration i skolen er mulig

# data[].attributes.headline
Fornuftigt med dialog med forældrene om skolens værdier og normer

# data[].attributes.subject
Fornuftigt med dialog med forældrene om skolens værdier og normer

# data[].attributes.headline
Tale med eleverne om deres værdier i stedet for at forudsætte noget (jf. Tireli)

# data[].attributes.subject
Tale med eleverne om deres værdier i stedet for at forudsætte noget (jf. Tireli)

# data[].attributes.headline
Forældre (af både etnisk dansk og anden etnisk baggrund) bør arbejde med deres fordomme. Danske forældre skal forstå, at ikke alle muslimer er ens. 

# data[].attributes.subject
Forældre (af både etnisk dansk og anden etnisk baggrund) bør arbejde med deres fordomme. Danske forældre skal forstå, at ikke alle muslimer er ens. 