# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Våra sopsamlarmonster har blivit väldigt populära, och de används inte bara i Hässleholms kommun utan även i kommuner runt om landet. Vi hittar ständigt nya användningsområde för våra vänner, så som målarbilder, pärlplattor och virkmönster. Välkommen in och ta en titt!

# data[].attributes.attachment_link.description
Våra sopsamlarmonster har blivit väldigt populära, och de används inte bara i Hässleholms kommun utan även i kommuner runt om landet. Vi hittar ständigt nya användningsområde för våra vänner, så som målarbilder, pärlplattor och virkmönster. Välkommen in och ta en titt!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vår webbplats använder cookies. Genom att surfa vidare accepterar du dessa cookies.

Matbristen är ett stort problem för dagens bin. Gör en fröbomb som skapar en blomsterbuffé till hungriga bin.

Du behöver:

Till 10 bomber
½ dl blandade fröer från vilda blommor
2 dl torkad kompost eller näringsrik jord
3 dl lera (Från marken, egengjord geggamojja eller köpt blålera. Välj själv!)

Gör så här:

Blanda dina fröer med komposten eller jorden, tillsätt leran och knåda ihop. Finmald och silad lera används med fördel, men lite grövre i klump fungerar också. Häll på en aning vatten medan du rör om. Rulla i handflatan till bollar ungefär i golfbollsstorlek. Låt bollarna torka i solen något så att de håller ihop.

Ta med dig bollarna ut, ett tips om du vill förvara dem separat är att använda en tom äggkartong. Placera ut bollarna där det finns jord och där du tycker att det saknas blommande växter. Låt regnet och solen göra resten.

Recept är hämtat ur boken Gerillaslöjd - garngraffiti, DIY och den handgjorda revolutionen, av Frida Arnqvist Engström. Mer information om boken finns på gerillaslojd.se, boken är utgiven på hemslojdensforlag.se. Fotograf: Anders Engström.

# data[].attributes.attachment_link.title
Blomsterbuffé till bina - gör en fröbomb

# data[].attributes.attachment_link.description
Vår webbplats använder cookies. Genom att surfa vidare accepterar du dessa cookies. Matbristen är ett stort problem för dagens bin. Gör en fröbomb som skapar en blomsterbuffé till hungriga bin. Till 10 bomber½ dl blandade fröer från vilda blommor2 dl torkad kompost eller näringsrik jord3 dl lera (Från marken, egengjord geggamojja eller köpt blålera.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Empati hos djur och människa
En föreläsning om empatisk utveckling och hur den påverkar våra interaktioner med andra arter. Om att förstå andra djurs behov och beteenden och hur man kan föreställa sig djurets upplevelse. Djurs känslor och förmänskligande. Vi går igenom vad man vet idag om både människor och andra djurs förmåga till empati och hur den formas.

Föreläsningen kan ges med fokus på barns utveckling, lämplig för pedagoger och andra som möter barn i sitt arbete, eller med fokus på djurverksamhet.

Föreläsare: Therese Lilliesköld

Barn och djur
En föreläsning om vilken roll djur spelar i barns liv och vad forskning idag visar om hur det påverkar barnens utveckling. Under föreläsningen tas bland annat upp hur barn knyter an till djur, vilka effekter det ger och hur barns olika livssituationer kan forma deras sätt att interagera med djur

Föreläsare: Therese Lilliesköld

REDE - ett mycket angeläget område
I denna föreläsning berättar REDE:s skapare Kerstin Malm om hur idén till REDE uppstod. Hon beskriver tankar och teorier bakom värdegrundsmaterialet. Allt från empatiutveckling hos barn, samhällets djursyn och olika forskares perspektiv på empati och barn. Det är inte bara ett mycket angeläget område, det är också otroligt spännande. Människor runt om i världen skriver betydelsefulla arbeten som aldrig får den spridning som skulle behövas.

Föreläsare: Kerstin Malm

Hunden och människan i ett REDE-perspektiv
Utifrån sitt eget specialområde, hunden och människan, berättar Kerstin Malm om betydelsen av empati i en av våra närmaste relationer. Hon förklarar varför hon menar att vi behöver ett helt nytt synsätt i vår samvaro med hunden. Vår gemenskap har alltför länge byggts på ett ensidigt utnyttjande och inte alls på de tankar som finns i REDE om empati och respekt. Eftersom många människor står så känslomässigt nära hunden är just den relationen lämplig för att starta en förändring i hur vi människor behandlar andra djurarter på den här planeten.

Föreläsare: Kerstin Malm

För datum och prisförfrågan, mejla rede@djurskyddet.se eller ring HelenaRisinger 08 - 688 28 38
Senast uppdaterad: 1 december, 2017

# data[].attributes.attachment_link.description
Empati hos djur och människa En föreläsning om empatisk utveckling och hur den påverkar våra interaktioner med andra arter. Om att förstå andra djurs behov och beteenden och hur man kan föreställa sig djurets upplevelse. Djurs känslor och förmänskligande. Vi går igenom vad man vet idag om både människor och andra djurs förmåga till empati och hur den formas.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det finns flera saker att tänka på om man vill köpa ägg från höns som inte lever ett plågsamt liv. Det är lätt att låta sig luras av att man gör hönorna en tjänst när man köper ägg från frigående höns. Bara för att du köper ägg från frigående höns betyder det inte att alla hönor vistas fritt och kan röra sig som de vill.

8 miljoner värphöns i Sverige

År 2017 hade antalet stigit till 8 miljoner värphöns i Sverige. Inom svensk äggproduktion år 2018 hölls 68 procent av värphönsenfrigående inomhus, 17 % inom ekologisk produktion, inredda burar inhyste 12 % och frigående höns ute var 3 %.

Problem med olika inhysningssystem för värphöns

Frigående höns är inte problemfritt. När man håller höns inomhus i stora flockar uppstår risk för fjäderplockning och kannibalism. Genom att hönsen har kontakt med sin egen gödsel ökar också risken för spridning av parasiter och sjukdomar. Det var skälet till att man en gång tiden satte hönsen i små burar - ju färre djur i gruppen ju mindre risk. De berikade burarna, som har rede, sittpinne och sandbad är avgjort bättre än de gamla hönsburarna. Med åren har man lärt sig mycket om hur man kan förebygga problem i de frigående systemen, men sjukdomsproblemen kan vara större än i burhållning. Ekologiska höns måste ges möjlighet att gå ut. Genom att flytta hus och byta grönytor kan man undvika parasitproblem.

De nya burarna är inte mycket bättre än de gamla

Inom EU är det sedan 2012 förbjudet att hålla höns i oinredda burar.

De nya så kallade "inredda burarna" skiljer sig från de gamla burarna genom att de är något större och har värprede, sittpinne och ströbädd. Hönorna kan dock inte bete sig naturligt i de nya burarna. De har fortfarande en begränsad yta att röra sig på och det diskuteras mycket huruvida varje höna har tillgång till sandbadet.

Flera livsmedelsbutiker i Sverige har idag slutat sälja färska ägg från burhöns eftersom det anses vara plågsamt för hönorna. En ny granskning visar dock att samma hänsyn till djur inte tas i de fall där ägg ingår som en ingrediens i en produkt.

Välj ekologiska eller frigående utomhus

Ekologiska och frigående höns utomhus har det bättre genom att de har större ytor att röra sig på. De lever dock största delen av sina liv inomhus och tillåts vara ute endast en liten del av året. Ekologiska höns har dock tillgång till en sk berikad vinterträdgård under vintern.

På restaurang

I beredda livsmedel som i "färdigmat" och på restauranger kommer äggen ofta från höns som lever i de förbjudna burarna. Därför bör du fråga servitören var äggen kommer ifrån.

Märkningar

Idag ska alla ägg i livsmedelsbutikerna, så kallade klass A-ägg märkas med produktionssystem. Både kartong och ägg ska märkas med produktionsform, nationalitet och producentkod.

Ekologiska ägg

Betyder att hönorna har en yta motsvarande max 6 hönor per tillgänglig yta kvadratmeter att röra sig på. Av hönornas foder ska minst 95 % vara ekologiskt odlat. Hönorna har tillgång till utevistelse under vegetationsperioden, det vill säga från maj till oktober, och under vintern tillgång till vinterträdgård som är berikad med till exempel höbalar. Lantbrukaren och packeriet är kontrollerat och godkänt av Krav.

Frigående ute

Betyder att fåglarna har tillgång till rastgård och möjlighet att gå ut varje dag året runt. Inomhus har hönorna en yta på max 9 hönor per tillgänglig yta kvadratmeter att röra sig på och utomhus minst 4 kvadratmeter per höna.

Frigående inne

Betyder att hönorna har en yta på max 9 höns per tillgänglig yta kvadratmeter inomhus att röra sig på.

Burägg

I Sverige har burhöns 750 kvadratcentimeter tillgänglig yta per höna inräknat ströbädd och värprede, och 8-10 hönor får vistas i samma bur. I övriga EU gäller 550 kvadratcentimeter tillgänglig yta per höna. De så kallade "inredda burarna" skiljer sig från de äldre burarna genom att de är marginellt större och har värprede, sittpinne och ströbädd. Hönorna kan dock inte bete sig naturligt i de nya burarna.
Senast uppdaterad: 14 maj, 2019

# data[].attributes.attachment_link.description
Det finns flera saker att tänka på om man vill köpa ägg från höns som inte lever ett plågsamt liv. Det är lätt att låta sig luras av att man gör hönorna en tjänst när man köper ägg från frigående höns.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Forskning visar att förskollärare är oroliga över att undervisningsbegreppet introduceras i förskolan. De tror att de förväntas bedriva en distanserad och katederliknande undervisning utan lek och omsorg, menar Maria Hedefalk, lektor vid Uppsala universitet.

Tala om undervisning även i förskolan

Hedefalk poängterar att det är viktigt att tala om undervisning i förskolan eftersom Skollagen använder begreppet även för förskolan. I Skollagen definieras undervisning som sådana målstyrda processer som under ledning av förskollärare syftar till utveckling och lärande genom inhämtande och utvecklande av kunskaper och värden - till exempel hållbar utveckling.

I sammanläggningsavhandlingen "Förskola för hållbar utveckling" studerar Hedefalk undervisningsinnehåll och undervisningssätt på fyra avdelningar på två olika förskolor. Det empiriska materialet består av fältanteckningar och videoinspelningar. I analysen riktas särskild uppmärksamhet mot interaktioner mellan barn och förskollärare vid undervisning som handlar om hållbar utveckling. Avhandlingen består av fyra artiklar.

Undervisning om, i och för hållbar utveckling

En vanligt förekommande hållning till arbetet med hållbar utveckling är inspirerad av de miljödidaktiska om-, i- och för-perspektiven. Undervisning om miljön handlar om att barn lär sig fakta om naturen. Undervisning i miljön innebär att barn får uppleva naturen och naturfenomenen. Undervisning för miljön innebär att barn lär sig agera för hållbar utveckling.

Lärare som arbetar på det här sättet med hållbar utveckling har både objektiv fakta i fokus och försöker få barnen att handla på ett fördefinierat "rätt sätt". Med andra ord arbetar förskolelärarna även med barnens attityder och handlingar.

Hållbarhetens dimensioner i konflikt med varandra

Vid sidan om den ekologiska dimensionen innefattar en vidgad definition av begreppet hållbar utveckling även en ekonomisk och en social dimension, menar Hedefalk. Den sociala dimensionen handlar om människors beroende av och påverkan på varandra, om jämlikhet, rättvisa, jämställdhet och ett demokratiskt förhållningssätt, understryker Hedefalk.

Den ekonomiska dimensionen har en hushållande aspekt i fokus: att vara rädd om de resurser vi har, både mänskliga och naturella. Men den ekonomiska dimensionen av hållbar utveckling innefattar även satsningar på ekonomisk utveckling.

Därmed kan exempelvis den ekologiska eller den sociala dimensionen av hållbar utveckling komma i konflikt med satsningar på ekonomisk utveckling. Det är just detta som öppnar för diskussioner om olika perspektiv och intressekonflikter. Hur påverkas exempelvis människor i andra världsdelar av vår konsumtion och vilka dimensioner av hållbar utveckling ska få en privilegierad position i våra handlingar och beslut?

Synliggör för att utveckla handlingskompetens

Genom att förskollärare uppmärksammar olika perspektiv och intressekonflikter kan barnen se att det finns olika sätt att tolka problem och att lösningar kan se olika ut, beroende på vilka perspektiv man värderar högst.

Det handlar om handlingskompetens, som innebär förmågan att diskutera och kritisk värdera olika alternativ och ta välinformerade och självständiga beslut. Handlingskompetens utvecklas när barn får möjlighet att ställa olika perspektiv och intressen mot varandra och när de möter olika ståndpunkter och normer. Det är också viktigt att barnen får möjlighet att ta ställning i moraliska dilemman och kritiskt granska handlingar utifrån olika värdeperspektiv, konstaterar Hedefalk.

På en förskola valde man till exempel att diskutera hur man ska förhålla sig till djur i allmänhet och myggor i synnerhet. Är det rimligt att bevara alla djurarter? Ska vissa djurarter dödas eller bara hållas borta från människor? Barnen i gruppen var överens om att myggor är ett problem men hur man sedan ska handskas med problemet är en fråga för diskussion utifrån fakta och moraliska överväganden.

Moraliska dilemman utvecklar handlingskompetens

Hedefalk ger några konkreta förslag på undervisningssituationer som utvecklar barns handlingskompetens:

Att lära barnen en mängd fakta om miljöpåverkan räcker inte. Snarare bör ett problem med miljöpåverkan vara i fokus för undervisningen. Genom att fokusera på och försöka hitta lösningar på en problemformulering kan barn och elever förstå bakomliggande konflikter och intressen som har orsakat miljöpåverkan.

Barnen behöver ges möjlighet att utifrån olika fakta göra val och kritisk reflektera över olika sätt att handla och tänka.

När barn får möjlighet att ta ställning i moraliska dilemman ökar chansen att barnen i gruppen kommer fram till olika förslag på lösningar och de får då möjlighet att kritisk värdera de olika förslagen.

Motstridiga röster behöver uttalas. Om alla är överens finns inget att ställa mot något annat. Det går alltså inte att agera kritiskt om endast ett perspektiv finns till hands.

Förskollärare behöver skapa ett lärandeklimat där barnen kan känna sig trygga och där de vågar uttrycka avvikande ståndpunkter.

Det finns en tradition i förskolan att "gripa stunden", att undervisa "här och nu". Men det är också viktigt att inte alltid följa med i barnens intresse som uppstår i stunden. Det finns ett värde i att hålla kvar dem i det innehåll och de mål som förskolläraren har valt att fokusera på.

Text: Vanja Lozic (vanja.lozic(at)uvet.lu.se)
Avhandlingen Förskola för hållbar utveckling: förutsättningar för barns utveckling av handlingskompetens för håll

# data[].attributes.attachment_link.description
Forskning visar att förskollärare är oroliga över att undervisningsbegreppet introduceras i förskolan. De tror att de förväntas bedriva en distanserad och katederliknande undervisning utan lek och omsorg, menar Maria Hedefalk, lektor vid Uppsala universitet. Hedefalk poängterar att det är viktigt att tala om undervisning i förskolan eftersom Skollagen använder begreppet även för förskolan.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bästa och enklaste sättet att få i sig 500 gram frukt och grönsaker om dagen är att portionera ut det över dagen. Ät frukt och grönsaker vid frukost, lunch och middag samt ta två mellanmål som innehåller en frukt eller en grönsak.

Vardagstips till dig som är förälder

Låt de små barnen äta frukt och grönsasker i lagom stora bitar, gärna med händerna.

Låt barnen äta lagom stora bitar grönsaker medan du lagar maten.

Låt barnen hjälpa till med att både handla, skölja, skala och skära frukt och grönsaker.

Blanda frukt och grönsaker i maten. Lägg äppelbitar i pannkakorna, aprikoser i frukostfilen och rårivna morötter i köttfärssåsen.

Köp exotiska, spännande frukter till efterrätt som alternativ till glass.

Tips för att komma ihåg det gröna

Kolla redan på morgonen om det finns frukt och grönsaker till kvällen.

Sätt upp en "5 om dan"-lapp på kylskåpet som påminner.

Välj ut varsin frukt på kvällen som ni kan äta vid frukosten nästa dag.Ta med en frukt till jobbet.

Lägg med en frukt eller grönsaker i barnens ryggsäckar som de kan äta på väg hem från dagis eller skola.

Varför frukt och grönsaker är bra

Det är bra och näringsriktig mat som bidrar till bättre hälsa.

Fibrerna i frukt och grönsaker gör att du känner dig mättare, fruktsockret minskar sötsuget.

Du får i dig mineraler, vitaminer, vatten och fibrer.

Frukt och grönsaker bidrar till att sänka kolesterolhalten i blodet.

Du minskar risken att drabbas av cancer, slaganfall och hjärtinfarkt.

Fruktbingo

› Ladda ner Fruktbingo här.
Spela fruktbingo tillsammans så lär ni er mer och ökar medvetandet kring frukt och grönsaker.

Använd bingobrickorna så här:
Skriv ut en spelplan och kryssa för alla de frukter och grönsaker du äter. Kanske kommer du lättast ihåg att kryssa för om bingobrickorna sitter på kylskåpet. 5 i rad ger bingo, oavsett om det är diagonalt, lodrätt eller vågrätt.
Sedan gäller 2 rader, 3 rader och så vidare till full bricka. Spela själv eller tillsammans med andra och bestäm själv vilka fina priser vinnarna ska få!

Gissa sorten

Kan ni se skillnad och vet namnen på olika frukter och grönsaker? Skriv ut pdf-filen och ordna en tävling. Vem kan namnet på flest frukter och grönsaker? Kom också ihåg att skriva ut facit.

› Gissa frukt-och gröntsorten
› Facit

# data[].attributes.attachment_link.title
Kompis med kroppen - 5 om dan | ICA Hälsa

# data[].attributes.attachment_link.description
Bästa och enklaste sättet att få i sig 500 gram frukt och grönsaker om dagen är att portionera ut det över dagen. Ät frukt och grönsaker vid frukost, lunch och middag samt ta två mellanmål som innehåller en frukt eller en grönsak. Låt de små barnen äta frukt och grönsasker i lagom stora bitar, gärna med händerna.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Öka aptiten hos barnen genom att göra maten extra fin och rolig. Skär maten i roliga former och dekorera med färgglada grönsaker.

Tips för en roligare måltid

Forma pålägget till ett ord på smörgåsen och läs tillsammans.

Gör roliga figurer av frukt och grönsaker tillsammans med barnen.

Servera en fräsch och läcker efterrätt - bjud på ett glas med färska frukter och bär.

Apelsinklyftor är populär plockmat. Sätt i en tandpetare så slipper du kladdiga händer.

Frys in blad och bär till fina isbitar att kyla måltidsdrycken med. Festligt att se på!

Dela en kiwi på två och ät med sked - enkelt och gott! Fungerar lika bra med melon och passionsfrukt.

Skivad frukt är ett ovanligt gott pålägg på smörgåsar.

Snabbt och gott

Servera grönsaker i bitar och stavar tillsammans med dipsås.

Rosta rotsaker i ugn, de lagar sig själva medan du lagar resten av maten.

Mixa fryst hackad spenat med lite crème fraiche, salt, peppar, muskot och du har en blixtsnabb, jättegod sås till pasta.

Gör en "igelkott" av en urgröpt, halv melon där melonbitarna sätts fast utanpå skalet med tandpetare.

Servera apelsin i klyftor och låt barnen göra skepp med segel.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kompis med kroppen - Roligare med frukt och grönt | ICA Hälsa

# data[].attributes.attachment_link.description
Öka aptiten hos barnen genom att göra maten extra fin och rolig. Skär maten i roliga former och dekorera med färgglada grönsaker. Forma pålägget till ett ord på smörgåsen och läs tillsammans. Gör roliga figurer av frukt och grönsaker tillsammans med barnen. Servera en fräsch och läcker efterrätt - bjud på ett glas med färska frukter och bär.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lärande Hållbara Måltider är en verksamhet i Göteborgs Stad som fungerar som en stödfunktion till skolor och förskolor i alla stadsdelar. Arbetet riktar sig till rektorer, förskolechefer, pedagoger och kockar för att stödja dem i det pedagogiska och praktiska arbetet med mat-, miljö-, hälso- och hållbarhetsfrågor.

En grundläggande frågeställning i arbetet är:
Hur kan vi knyta maten och måltiderna till skolans och förskolans lärande processer och samtidigt servera allt bättre och mer hållbar mat till våra barn?
Lärande Hållbara Måltider stödjer förskolor och skolor till att ge maten och måltiden en mer central roll och fungera som ett verktyg i miljö-, hälso- och hållbarhetsarbetet. Syftet är att ge stöd för samverkan mellan måltidspersonal och den pedagogiska personalen så att andelen miljömåltider ska kunna öka, uppnå hållbarhetsmålen i skolplanen samt att stadens miljö-, klimat- och hållbarhetsmål lättare ska kunna uppnås.

Målsättningen är att skapa omkring femton spjutspetsskolor/förskolor som genom att dela med sig av sina erfarenheter kan fungera som lärande exempel för andra förskolor och skolor i staden och i landet.

Det handlar om att bidra till:

Ökad kunskap bland chefer, måltidspersonal, pedagoger och elever kring miljö- och hållbarhetsfrågorna och matens miljöpåverkan från jord till bord.

Arbetssätt och pedagogik som kan användas i hela staden.

Ökad samverkan mellan måltidspersonalen och pedagogisk personal.

Att göra hela skolan eller förskolan till en arena för hållbar utveckling där hållbarhetstankarna och helhetsperspektivet integreras i hela skoldagen.

Innan delarna vävs samman till helheter behövs kunskap. Deltagande förskolor och skolor erbjuds efter behov och önskemål; coachning, utbildning, pedagogiskt inspirationsmaterial, studiebesök med mera. Bland de förskolor och skolor som arbetar med Lärande Hållbara Måltider idag kan vi se en ökad andel ekologiskt och vegetariskt. Några enheter sticker ut med siffror på mellan 65 procent till 97 procent ekologiska råvaror med samma måltidsbudget som tidigare. Andra positiva effekter hos deltagande enheter är till exempel förbättrat samarbete mellan måltidspersonal och pedagoger, minskat matsvinn, ökad miljökunskap som lett till andra miljöåtgärder på enheterna, medvetenhet om hållbar utveckling och kopplingen till måltiden, utveckling av pedagogiska skolträdgårdar, utveckling av måltidsråden och attitydförändringar till matfrågor hos både elever och personal.

Mer information
Mer information via länken här till hemsidan för Lärande Hållbara Måltider>>
Kontakt

Välkommen att kontakta Lärande hållbara måltider via mail: larandehallbaramaltider@majornalinne.goteborg.se

Genom att följa Lärande Hållbara Måltider på Facebook och Instagram håller du dig uppdaterad om vad som händer!

Facebook: Lärande-Hållbara-Måltider

Instagram: larandehallbaramaltider

# data[].attributes.attachment_link.title
Lärande Hållbara Måltider - Måltid Sverige

# data[].attributes.attachment_link.description
Lärande hållbara måltider Vi kan göra världen lite bättre varje dag Lärande Hållbara Måltider är en verksamhet i Göteborgs Stad som fungerar som en stödfunktion till skolor och förskolor i alla stadsdelar. Arbetet riktar sig till rektorer, förskolechefer, pedagoger och kockar för att stödja dem i det pedagogiska och praktiska arbetet med mat-, miljö-, hälso-...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Utgångspunkten för KRAV-märkt djurhållning är respekten för djurens naturliga behov när det gäller beteende, foder och den miljö de vistas i. De ska ges möjlighet att leva så naturligt som möjligt. Därför får djur på en KRAV-certifierad gård vara ute och beta mycket. Det ger foder, naturlig sysselsättning och bidrar till starka och friska djur. Det gäller inte bara mjölk- och köttdjur utan även grisar och höns.

På en KRAV-certifierad gård har också alla djur fri tillgång till grovfoder som hö och ensilage. Fodret ska till största delen vara KRAV-märkt - odlat utan naturfrämmande kemiska bekämpningsmedel - och till stor del vara odlat på gården. För att kunna ha KRAV-certifierad djurhållning, måste man därför också ha KRAV-certifierad växtodling.

Stallarna ska ha tillräckligt utrymme för djurens rörelsebehov, och alla stallar ska ha fönster som ger dagsljus i hela byggnaden. Under större delen av tiden ska djuren kunna vistas i grupp, för att få utlopp för sitt normala sociala beteende, men när moderdjur ska föda är det naturligt att de drar sig undan flocken. Därför har KRAV regler utöver EU:s förordning för att kor, tackor och suggor ska ha möjlighet till avskildhet i samband med förlossning och under första tiden därefter. Det är viktigt för att ungarna ska få dia sin mor och få råmjölk. Även värphöns ska ha möjlighet till avskildhet när de värper.

Bonden måste ha en strategisk plan för djurhälsa

Hos KRAV-bonden får djuren inte medicineras rutinmässigt (sådan medicinering leder till att bakterier blir resistenta mot mediciner). Djuren ska i stället behandlas så att de håller sig friska. KRAV-bonden ska också ha en strategisk plan för att förebygga god hälsa hos sina djur. Om djuren blir sjuka, ska de behandlas så snabbt som möjligt. Sedan de har medicinerats ska det gå en viss tid innan mjölk eller djur får levereras som KRAV-märkta. Denna karenstid är dubbelt så lång som för djur i konventionell produktion.

Vid ingrepp som kastrering och avhorning ska djuren få både bedövning och smärtlindring, och vid slakt finns särskilda regler för hur djuren ska hanteras. De ska slaktas i en miljö som är så lugn som möjligt och i KRAV-certifierade slakterier som är anpassade till djurens behov och beteende - gärna i gårdens närområde.

Även när det gäller importerade köttprodukter som ska KRAV-märkas, har KRAV regler för djurvälfärd som måste följas och intygas. Dessa djur ska ha haft möjlighet till ett så naturligt beteende som möjligt, till exempel kunnat föda avskilt, och deras ungar ska ha fått dia den första eller de första dagarna efter födseln. Alla djur ska ha haft tillgång till bete under vegetationsperioden.

# data[].attributes.attachment_link.description
Utgångspunkten för KRAV-märkt djurhållning är respekten för djurens naturliga behov när det gäller beteende, foder och den miljö de vistas i. De ska ges möjlighet att leva så naturligt som möjligt. Därför får djur på en KRAV-certifierad gård vara ute och beta mycket. Det ger foder, naturlig sysselsättning och bidrar till starka och friska djur.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Att göra sin egen sojamjölk är enklare än du tror och ger också en biprodukt kallad Okara som är utmärkt att använda i matlagning.

1. Tvätta bönorna och blötlägg. Låt stå i vatten under natten. Häll av vattnet och skölj bönorna en gång till.

2. Lägg ungefär hälften eller en tredjedel av bönorna i mixern. Täck med vatten och mixa 2-3 minuter. Häll över i en stor gryta och repetera tills alla bönorna är gjorda.

3. Lägg i eventuellt kvarvarande vatten i grytan.

4. Koka upp försiktigt. Sänk värmen och låt sjuda i 20 minuter. Rör ofta och var försiktig så det inte kokar över (väldigt lätt hänt).

5. Lägg i salt och eventuella smaksättare (socker, vanilj, choklad...)

6. Filtrera vätskan ner i en behållare genom en silduk. Pressa ut den sista vätska ordentligt.

7. Kvar i silduken blir nu en vit massa som kallas Okara. Kasta inte bort den då den går att använda i många goda recept.

8. Sojamjölken är nu klar. Förvara i kylskåp och drick upp inom några dagar.

This entry was posted in Drycker and tagged soja by pelogeo. Bookmark the permalink.

# data[].attributes.attachment_link.description
Att göra sin egen sojamjölk är enklare än du tror och ger också en biprodukt kallad Okara som är utmärkt att använda i matlagning. Tvätta bönorna och blötlägg. Låt stå i vatten under natten. Häll av vattnet och skölj bönorna en gång till. Lägg ungefär hälften eller en tredjedel av bönorna i mixern.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Spara

4 steg att laga

4 ingredienser

Havredryck är enkelt att göra själv - allt du behöver är vatten, havregryn, olja och lite salt.

"Det går nästan snabbare än att knyta skorna" /Gustav Mandelmann

Tips! Havreresterna som du silar bort passar utmärkt att baka på eller att blanda ner i frukostgröten.

Ingredienser

Lägg i inköpslista

Gör så här

1. Mät upp 2 dl havre och 10 dl vatten i en mixer (stavmixer funkar lika bra), strö i någon nypa salt och häll i oljan. Kokosolja eller rapsolja passar bra.

2. Uppskattar du smaksatt havremjölk kan du krydda med vanilj, kanel eller kardemumma. Använd i så fall 0,5-1 tsk smaksättning per liter färdig havremjölk.

3. Mixa blandningen tills mjölken är helt slät utan klumpar. Häll över mjölken i en saftsil och sila bort havreresterna. Har du ingen saftsil kan du sila genom en kökshandduk. Ibland kan det bli "stopp" i silduken och du kan behöva krama ur de sista dropparna med händerna (glöm inte att tvätta händerna först).

4. Häll över mjölken på väl rengjorda flaskor och förvara i kylen. Drick inom 5-7 dagar. Glöm inte att skaka mjölken innan du dricker den eftersom havremjölk har en förmåga att skikta sig.

# data[].attributes.attachment_link.title
Så gör du egen havremjölk | Recept från Köket.se

# data[].attributes.attachment_link.description
Havredryck är enkelt att göra själv - allt du behöver är vatten, havregryn, olja och lite salt. "Det går nästan snabbare än att knyta skorna" /Gustav Mandelmann Tips! Havreresterna som du silar bort passar utmärkt att baka på eller att blanda ner i frukostgröten.

# data[].attributes.attachment_link.description
United Nations Development Programme (UNDP) arbetar i 170 länder för att avskaffa fattigdomen, minska ojämlikheter och främja fredliga och hållbara samhällen. UNDP I Sverige arbetar för att stärka policys och insatser för hållbar utveckling, och med att kommunicera och stötta genomförandet av de Globala målen. UNDP driver globalamålen.se med stöd från Sida.

# data[].attributes.attachment_link.title
REDE - Respekt Empati Djur Etik | Djurskyddet Sveriges värdegrundsmaterial

# data[].attributes.attachment_link.description
REDE ges ut av Djurskyddet Sverige, läs mer om en av Sveriges största djurskyddsorganisation!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Metod

Låta barnen på olika sätt få erfara hur det är att inte ha tillgång till rent vatten till mat, dryck, tvätt, disk, toalett, bevattning, städ etcetera. Visa genom att servera smutsigt vatten, stänga av vattentillförseln och mäta vattenförbrukning. Pröva olika metoder att rena smutsigt vatten.

# data[].attributes.attachment_link.title
Rent och smutsigt vatten - Globala målen

# data[].attributes.attachment_link.description
Låta barnen på olika sätt få erfara hur det är att inte ha tillgång till rent vatten till mat, dryck, tvätt, disk, toalett, bevattning, städ etcetera. Visa genom att servera smutsigt vatten, stänga av vattentillförseln och mäta vattenförbrukning. Pröva olika metoder att rena smutsigt vatten.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Landamäreskolan och Svartedalsskolan har genom Ungas kraft fri tillgång till Universeum. Här hittar du information om vad satsningen innebär för elever, lärare och föräldrar.

Ungas kraft omfattar de ungas hela livssituation, allt för att skapa de allra bästa förutsättningarna för lärande och utveckling. Genom tre olika spår - skolan, familjen och fritiden - ska vi stimulera de ungas kreativitet, nyfikenhet och självförtroende.

1. Skolan

De deltagande skolorna får fri tillgång till Universeum under läsåret. Våra utställningar och labb är svårslagna som lärmiljöer! I skolpaketet ingår också fortbildning i naturvetenskap och teknik för lärarna.

Skolbesök

Till Universeum kan du komma med skolklassen eller fritidsgruppen på skolbesök. Skolbesök kan bokas alla vardagar kl 9-18 under läsåret 2018/2019. Pedagogledda besök bör bokas senast en vecka innan.

Information om hur du bokar skolbesök finns på sidan Bokning och priser. Observera att du i onlinebokningen ska välja "Boka med avtal" och fylla i Ungas kraft-koden UK740 (kallat "avtalskod").

På sidan Planera skolbesöket hittar du material och information inför skolbesöket.

Fortbildning

I Ungas kraft ingår kompetensutveckling av lärare och skolpersonal. Olika årskurser eller grupper bjuds in till olika fortbildningar under läsåret.

Lärare och personal som ska gå en fortbildning får information och inbjudan via sin rektor. Vid frågor är du alltid välkommen att kontakta Skolbokningen på skolinfo@universeum.se.

2. Familjen

Alla familjer med barn på de deltagande skolorna får ett årskort för hela familjen. För föräldrarna blir det också öppet hus på Universeum och kurser i naturvetenskap och teknik.

Så här fungerar kortet:

3. Fritiden

Ungas kraft erbjuder elever i årskurs 7-9 aktiviteter på fritiden.

Vi bjuder på fika!

Viktig information om följeforskning

Delar av Ungas kraft följs av forskare från Göteborgs universitet. Deras uppgift är att undersöka och utvärdera hur de olika projekten genomförs i praktiken. Det gör de med observationer på plats, intervjuer och närvaro vid möten och aktiviteter. Forskarna antecknar vad som händer för att dokumentera projekten.

Inga namn eller andra personuppgifter som kan identifiera någon kommer att samlas in utan att de som deltar informerats om detta. Att delta i intervjuer är frivilligt. För elever krävs även vårdnadshavarens tillstånd. Intervjuerna spelas in och anonymiseras av forskarna. Inga namn eller andra personuppgifter som kan identifiera deltagarna kommer heller att presenteras i rapporter, forskningsartiklar eller andra sammanhang.

Lektor Andreas Gunnarsson vid Institutionen för sociologi och arbetsvetenskap är ansvarig för följeforskningen av Ungas kraft. Om du har frågor om arbetet, kontakta Andreas på andreas.gunnarsson@gu.se eller 031-786 46 16.

# data[].attributes.attachment_link.description
Landamäreskolan och Svartedalsskolan har genom Ungas kraft fri tillgång till Universeum. Här hittar du information om vad satsningen innebär för elever, lärare och föräldrar. Ungas kraft omfattar de ungas hela livssituation, allt för att skapa de allra bästa förutsättningarna för lärande och utveckling.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Metod

Skapa ett konkret drama med fiskar (till exempel akvariefiskar) som ni sedan spelar upp. Exempel: Ett akvarium eller en glasskål med vatten och fisk. Förorena med lite jord och plast och mer skräp som faller i. För in personer som slarvar så att vattnet blir mer förorenat, till exempel genom att hälla ut schampo eller slänga en plastflaska. En vind från land kan blåsa ner mer skräp i vattnet.
Fisken berättar hur den mår av föroreningarna.

# data[].attributes.attachment_link.description
Skapa ett konkret drama med fiskar (till exempel akvariefiskar) som ni sedan spelar upp. Exempel: Ett akvarium eller en glasskål med vatten och fisk. Förorena med lite jord och plast och mer skräp som faller i. För in personer som slarvar så att vattnet blir mer förorenat, till exempel genom att hälla ut schampo eller slänga en plastflaska.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Landamäreskolan och Svartedalsskolan har genom Ungas kraft fri tillgång till Universeum. Här hittar du information om vad satsningen innebär för elever, lärare och föräldrar.

Ungas kraft omfattar de ungas hela livssituation, allt för att skapa de allra bästa förutsättningarna för lärande och utveckling. Genom tre olika spår - skolan, familjen och fritiden - ska vi stimulera de ungas kreativitet, nyfikenhet och självförtroende.

1. Skolan

De deltagande skolorna får fri tillgång till Universeum under läsåret. Våra utställningar och labb är svårslagna som lärmiljöer! I skolpaketet ingår också fortbildning i naturvetenskap och teknik för lärarna.

Skolbesök

Till Universeum kan du komma med skolklassen eller fritidsgruppen på skolbesök. Skolbesök kan bokas alla vardagar kl 9-18 under läsåret 2018/2019. Pedagogledda besök bör bokas senast en vecka innan.

Information om hur du bokar skolbesök finns på sidan Bokning och priser. Observera att du i onlinebokningen ska välja "Boka med avtal" och fylla i Ungas kraft-koden UK740 (kallat "avtalskod").

På sidan Planera skolbesöket hittar du material och information inför skolbesöket.

Fortbildning

I Ungas kraft ingår kompetensutveckling av lärare och skolpersonal. Olika årskurser eller grupper bjuds in till olika fortbildningar under läsåret.

Lärare och personal som ska gå en fortbildning får information och inbjudan via sin rektor. Vid frågor är du alltid välkommen att kontakta Skolbokningen på skolinfo@universeum.se.

2. Familjen

Alla familjer med barn på de deltagande skolorna får ett årskort för hela familjen. För föräldrarna blir det också öppet hus på Universeum och kurser i naturvetenskap och teknik.

Så här fungerar kortet:

3. Fritiden

Ungas kraft erbjuder elever i årskurs 7-9 aktiviteter på fritiden.

Vi bjuder på fika!

Viktig information om följeforskning

Delar av Ungas kraft följs av forskare från Göteborgs universitet. Deras uppgift är att undersöka och utvärdera hur de olika projekten genomförs i praktiken. Det gör de med observationer på plats, intervjuer och närvaro vid möten och aktiviteter. Forskarna antecknar vad som händer för att dokumentera projekten.

Inga namn eller andra personuppgifter som kan identifiera någon kommer att samlas in utan att de som deltar informerats om detta. Att delta i intervjuer är frivilligt. För elever krävs även vårdnadshavarens tillstånd. Intervjuerna spelas in och anonymiseras av forskarna. Inga namn eller andra personuppgifter som kan identifiera deltagarna kommer heller att presenteras i rapporter, forskningsartiklar eller andra sammanhang.

Lektor Andreas Gunnarsson vid Institutionen för sociologi och arbetsvetenskap är ansvarig för följeforskningen av Ungas kraft. Om du har frågor om arbetet, kontakta Andreas på andreas.gunnarsson@gu.se eller 031-786 46 16.

# data[].attributes.attachment_link.description
Landamäreskolan och Svartedalsskolan har genom Ungas kraft fri tillgång till Universeum. Här hittar du information om vad satsningen innebär för elever, lärare och föräldrar. Ungas kraft omfattar de ungas hela livssituation, allt för att skapa de allra bästa förutsättningarna för lärande och utveckling.

# data[].attributes.body
Skolmåltiden – en viktig del av en bra Skola

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skolmåltiden är en del av utbildningen. Måltiden har betydelse för hälsan, men är också en förutsättning för trivsel och lärande.

Oavsett hur mycket resurser skolan lägger på skickliga pedagoger och bra läromedel är det svårt för en hungrig elev att ta till sig kunskap. Den 1 juli 2011 trädde en ny skollag i kraft, med bland annat krav på att skolmåltiderna ska vara näringsriktiga. Men ingen mat ger tillräckligt med näring förrän den är uppäten och för det krävs rätt förutsättningar. Pengarna som läggs på maten i skolan är bortkastade om måltiderna inte kommer eleverna till godo. Ansvaret för att måltiderna ska bli bra vilar på hela skolan, men skolledaren håller i några av de viktigaste nycklarna.

Skola - Offentliga måltider - Broschyr

Utgivningsår: 2013

Författare: Livsmedelsverket

Antal sidor: 20

Artikelnummer: OM:1301

Pris: 20 kr

# data[].attributes.attachment_link.description
Skolmåltiden är en del av utbildningen. Måltiden har betydelse för hälsan, men är också en förutsättning för trivsel och lärande. Oavsett hur mycket resurser skolan lägger på skickliga pedagoger och bra läromedel är det svårt för en hungrig elev att ta till sig kunskap.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Måltidspedagogik i förskolan

Ett lustfyllt lärande
Måltidspedagogik i förskolan - ett lustfyllt lärande är en praktisk och konkret bok som ger verktyg, inspiration, övningar och recept för att integrera mat och måltider i förskolan.
Måltidspedagogik utgår från att det är roligt att upptäcka och lära sig nya saker och bli nyfiken på olika livsmedel och maträtter. Det okända blir känt när barnen får bekanta sig med råvaran innan de smakar på den.

Varje avsnitt i boken inleds med en teoretisk del som ger bakgrund till respektive område och följs av övningar som skapar förutsättningar för barn, kockar och pedagoger att arbeta tillsammans med mat och måltider i den pedagogiska verksamheten. Utgångspunkten är att det ska vara lustfyllt och spännande för barnen och att förskolan ska skapa grund för goda matvanor.

Boken Måltidspedagogik i förskolan bygger på forskning och beprövad erfarenhet. Den vänder sig till yrkesverksamma förskollärare, barnskötare, kockar och köksbiträden i förskola och pedagogisk omsorg.

Bilagor till Måltidspedagogik i förskolan
Till sidan med bilagor.

# data[].attributes.attachment_link.description
Måltidspedagogik i förskolan Ett lustfyllt lärande Måltidspedagogik i förskolan - ett lustfyllt lärande är en praktisk och konkret bok som ger verktyg, inspiration, övningar och recept för att integrera mat och måltider i förskolan. Måltidspedagogik utgår från att det är roligt att upptäcka och lära sig nya saker och bli nyfiken på olika livsmedel och maträtter.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En knappt treårig pojke med randig tröja studerar med intresse hur potatismoset fäster på både utsidan och insidan av hans sked. Sen låter han tungan rita små smala ränder i moset och en klick hamnar på näsan. Den torkar han bort med fingrarna, betraktar den en stund och återgår sedan till tallriken. Denna gång är det pincettgreppet han tränar flitigt för att fånga de gröna ärt-orna som far runt den hemgjorda Wallenbergaren, som han placerat mitt på tallriken. Det är onsdag och lunchtid på den kommunala förskolan Norrboda, i Upplands-Bro.
På förskolan som firade ettårsjubileum i december går etthundra barn uppdelade på sex avdelningar. Den sista avdelningen start-ades så sent som i september 2010.

Det var när förskolechefen och den nyanställda kocken första gången kom in i den sprillans nya byggnaden och såg den stora salen tänkt för skapande verksamhet, som de omedelbart fattade sitt beslut.

-Vi bara tittade på varandra och sa: matsal - här ska vi ha en matsal, berättar kocken Emil Spanos, som också fått ge namn åt rummet och åt verksamheten.

Emils Bistro, står det på väggen ovanför raden av de fönster som går ända ner till golvet och täcker ena långsidan av matsal-en. Rummet har snedtak och i den andra ändan är takhöjden många meter. Högt där-uppe sitter också en rad fönster. Tillsammans ger fönstren och takhöjden en behaglig känsla av luft, rymd och genomströmmande ljus. På de vitmålade väggarna syns både barnens egna målningar och schablonmålade recept på kanelsnittar och scones. Matsalen är möblerad med stilrena bord och stolar i ljust trä. Diskussionerna kring ergonomi och höjd på bord och stolar har de tagit sig förbi genom att helt enkelt blanda högt och lågt.

Att det här är en förskola som tar maten och måltiden på estetiskt och glädjefyllt allvar råder det ingen som helst tvekan om. I kommunen som helhet har man för övrigt mer och mer satsat på egna kockar och kök både inom förskola och äldreomsorg. I dagsläget finns fyra förskolor i Upplands-Bro kom-mun som har egen kock.

- Det börjar bli ett statusyrke att vara kock i förskolan, konstaterar Emil Spanos och får medhåll av förskolechefen Ing-Britt Andersson och förskollärare Åsa Persson.

Emil Spanos tankar kring maten rymmer ett helt spektra där alla nyanser är lika viktiga. Den ska vara hemlagad, näringsrik, väl hanterad, komponerad och avvägd och den ska presenteras och serveras med omsorg och lust.

- Mat är viktigt för att man ska kunna växa och för att den ger energi, men måltiden handlar inte bara om intag, den ska vara en social stund. Man ska äta och ha det mysigt tillsammans, säger Åsa Persson, som just avslutat måltiden vid ett bord tillsammans med fem av de lite äldre barnen från avdelningarna Älvorna blå respektive röd. Samtalet har flutit runt mellan katter, allergier, chokladfabriker och bra namn på fisk-ar och andra djur.

- En del pratar väldigt mycket, andra sitter tysta, lyssnar och betraktar. Det är olika. Precis som tiden det tar för dem att äta. Vissa är klara på tio minuter, medan andra behöver en halvtimme, säger Åsa Persson och konstaterar att den halvtimmen, den finns här på Norrboda. Och barnen som blir fort klara sitter ofta kvar och väntar på sina kompisar, bara för att de har lust.

I andra miljöer inte minst i skolan, utgör lunchrasten, som borde erbjuda en stunds rekreation och vila, istället den stressigaste tiden på dagen. Barnen avlöser varandra i kala matsalar där ljudnivåerna blir ohälsosamt höga.

- Här på Norrboda respekterar vi rummet, både barn och vuxna. Ingen förstör eller river ner saker och ljudnivån är förvånansvärt låg, så länge vi äter. Det fungerar bra. Man hör direkt när barnen börjar bli klara för då blir rösterna högre och mer ivriga. Men då har de ju ätit färdigt så då gör det ju inget, säger Åsa Persson.

Medan de allra yngsta barnen på Norrboda äter på sina egna avdelningar nära skötrum och sovutrymme, så äter mellanåldrarna och de äldsta i två olika lag i matsalen. Den första gruppen kommer kvart över elva. Då har ett par av barnen redan dukat tillsammans med en pedagog - plasttallrikar, plastglas, sked, kniv och gaffel till varje barn och så karotter med mat och grönsaker.

Ett tag prövade mellanavdelningarna att äta inne på avdelningen, tänkte att det kanske skulle bli lugnare för barnen och lättare att koncentrera sig. Men efter ett tag saknade de alla det möte mellan avdelningar och åldrar som uppstår i matsalen. Och nu sitter de här igen och undersöker maten. Vänder och vrider, delar, slickar, tuggar, skär, bankar och betraktar. Prövar med kniven, med gaffeln, med skeden och förstås med fingrarna.

Klockan tolv är det sedan dags för de äldre barnen, alltså fyra-femåringarna att ta för sig. För dem är det självservering som gäller. Ett dignande grönsaksbord erbjuder linser, kidneybönor, vitkål, gul paprika, oliver, kikärter, black eye-bönor, majs, broccoli, gröna ärter - ja, förteckningen över vad som finns att välja mellan på salladsbuffén kan göras nästan hur lång som helst.

I början var efterfrågan på linser och bönor låg, men i dag plockar fler och fler barn för sig av utbudet. Fast plockade det gjorde de faktiskt från allra första början. De tyckte ju det var så kul att få ta själva.

- Många kom från förskolor där de blivit serverade allt. Jag tycker man tar ifrån dem så mycket på det viset. Det var mycket de var tvungna att lära sig. Det är klart att det var svårt i början. Mycket hamnade på golvet eller i hinken. Det fick vi tåla. Men gradvis har de lärt sig. Jag blir alldeles varm i dag när jag ser vad de klarar bara de får chansen, säger Åsa Persson.

Regler och tvång är inget som står högt på prioriteringslistan på Norrboda.

- Jag tror inte på pekpinnar och regler kring maten. Det tar bort glädjen. Barnen måste få utforska maten och sina egna förmågor. Visst är det bra om barnen vågar smaka på maten men det gör de ofta så småningom utan att vi tjatar. De ser ju när kompisarna tar och blir nyfikna, säger Åsa Persson.

När barnen själva tar sin mat får de en hel mängd andra saker på köpet. De får motorisk träning, de balanserar tallrikar med ärtor, majs och rinnig sås, de lär sig vänta på sin tur, de lär sig att tänka på att maten ska räcka till alla, de tränar begrepp som för mycket och för lite, de tränar räkning - "hur många oliver tar du? Jag tar tre oliver, men bara en broccoli". De lär sig att ögat ofta orkar mer än magen och de får veta att de inte ska stoppa serveringsskeden i munnen och varför. Hela läroplanen ryms närapå i måltiden.

På väggen sitter alltid en flagga som visar vilket land maten som serveras, kommer ifrån. Och med 16 nationaliteter i grupperna och med barn som är överkänsliga för och allergiska mot alltifrån olivolja till gluten, finns gott om trådar att nysta upp i samtalen. För de äldsta barnen kör kocken dessutom en kostskola. Sex tisdagar berättar han om livsmedel, om varifrån de kommer och vart de tar vägen. Han beskriver hela vägen från ax till biogas. Barnen får ett matkörkort och känner sig stolta och glada över det. Stolta är de också när de lyckats manövrera tallriken och skrapa ned matresterna i slaskhinken.

Allt sammantaget skapar en gedigen matkunskap hos barnen.
- Vi gör barnen medvetna om allt ifrån näring till återvinning. Det har gjort att barnen börjat ställa krav på maten hemma. Föräldrarna tycker det är bra, berättar Ing-Britt Andersson.

I många förskolor utgör måltiden en frustrerande stressituation. Alla barn ska ha hjälp samtidigt och så vips faller en tallrik i golvet och tusen riskorn sprider sig, i nästa sekund spiller någon ut sitt vattenglas, kläder blir blöta och maten oaptitlig. Risken för uppgivna suckar är hög. Utifrån den krassa verkligheten har Norrboda fattat ett beslut. Sedan september har de anställt Ingalill Flood Andersson på 62,5 procent, som matsalsvärdinna. När tallriken dimper i golvet är hon vips där med sopborste och skyffel och när glaset välter kommer trasan fram direkt. Inget aja baja, inga trötta suckar eller vresiga "men se dig för". Alla vet att barnen gör sitt bästa.
- Tidigare var det pedagogerna som diskade och höll ordning i matsalen. Det tog mycket tid från barnen. Därför gjorde jag ett val i höstas. Istället för att anställa en pedagog till som skulle fördela sin tid mellan alla avdelningar, anställde jag en matsalsvärdinna. På så vis fick vi någon som diskade och höll fint i matsalen. Den ska ju vara en trevlig plats! Och pedagogerna fick använda tiden i verksamheten, säger Ing-Britt Andersson.

När personalen på Norrboda tänker och planerar försöker de att alltid utgå ifrån hur de skulle tänkt och vad de själva skulle ha velat som föräldrar. Det har bland annat inneburit att föräldrar alltid är välkomna till lunch. Det innebär också att det varje morgon serveras familjefrukost till självkostnadspris. Ingen föranmälan är nödvändig för att ta del av frukostbuffén med kravmärkta flingor och filprodukter och hembakat bröd.

- Vi satsar på service och nöjda kunder. Det gynnar oss alla. När föräldrar och barn får en stunds lugn och ro i förskolan går det också ofta mycket lättare att lämna barnen. Vi får inte så många ledsna barn när föräldrarna slipper stressa, konstaterar Ing-Britt Andersson.

# data[].attributes.attachment_link.description
En knappt treårig pojke med randig tröja studerar med intresse hur potatismoset fäster på både utsidan och insidan av hans sked. Sen låter han tungan rita små smala ränder i moset och en klick hamnar på näsan. Den torkar han bort med fingrarna, betraktar den en stund och återgår sedan till tallriken.

# data[].attributes.attachment_link.title
Fiskguiden - Du som konsument kan bidra till ett mer hållbart fiske genom att göra ett medvetet val när du äter fisk och skaldjur.

# data[].attributes.attachment_link.description
Du som konsument kan bidra till ett mer hållbart fiske genom att göra ett medvetet val när du äter fisk och skaldjur.

# data[].attributes.body
Slakt av livsmedelsproducerande djur

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
År 2013 införde vi i Europa en ny lagstiftning som bl.a. kräver att alla som hanterar djur i samband med slakt och annan avlivning
ska ha gått kurs och kan visa upp ett kompetensbevis. För att underlätta övergången har vi på SLU, Sveriges lantbruksuniversitet
med medel från Jordbruksverket, utvecklat ett utbildningsmaterial, som är fritt tillgängligt för alla att använda för att få nödvändig
kunskap i ämnet och en gemensam grund att stå på. Materialet, som är webbaserat, finns på den här webbplatsen och är tillgängligt
för alla som vill lära sig mer om djurskydd i samband med slakt och annan avlivning.

# data[].attributes.attachment_link.description
År 2013 införde vi i Europa en ny lagstiftning som bl.a. kräver att alla som hanterar djur i samband med slakt och annan avlivning ska ha gått kurs och kan visa upp ett kompetensbevis.

# data[].attributes.attachment_link.description
Du kan ladda ner hela livsmedels­databasen till en Excelfil. Använd gärna uppgifter ur livsmedels­databasen men ange alltid källan

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Allt om Köttguiden

Att äta mindre men bättre kött är något av det viktigaste du kan göra för vår planet. Köttguiden hjälper dig att välja rätt när du väl äter kött.
Läs här

Frågor och svar om Köttguiden

Varför ger WWF ut Köttguiden och vad betyder färgerna?
Läs svaren här

Hjälp till att förbättra Köttguiden

Ny forskning, ny kunskap, förändrade regelverk och en föränderlig verklighet gör att Köttguidens kriterier och bedömningar behöver utvärderas och uppdateras kontinuerligt. Mejla därför gärna tips och synpunkter till oss på mat@wwf.se

Fyll i dina kortuppgifter

Här fyller du i dina kortuppgifter och efter det kommer du vidarekopplas till tacksidan!

Fyll i ditt mobilnummer och öppna din Swishapp för att genomföra gåvan.

Fyll i uppgifter för faktura

Här fyller du i fakturainformation så vidarekopplas du efter det till tacksidan!

För press

Besök vårt pressrum där du hittar pressmeddelanden, debattartiklar, rapporter, pressbilder samt WWFs talespersoner.

Telefon pressjour: 08-54657500
E-mail: press@wwf.se

# data[].attributes.attachment_link.title
Köttguiden som app - Världsnaturfonden WWF

# data[].attributes.attachment_link.description
WWFs konsumentguide för mer miljövänliga köp av kött finns nu även som app. Med Köttguiden i din telefon har du alltid våra senast uppdaterade råd nära till hands - här kan du se hur appen fungerar och ladda ner den helt gratis!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Förutom att bidra med energi och glädje kan skolmåltiden användas som ett pedagogiskt verktyg - inte minst inom skolans uppdrag att ge eleverna kunskap om en hållbar livsstil. Här kan du läsa mer om och hitta inspiration till hur man kan ta tillvara skolmåltiden i undervisningen!

Inspiration för skolledare

Tillsammans med Skolverket har Livsmedelsverket tagit fram en inspirationsskrift med tips och exempel på hur skolledare och pedagoger kan arbeta för bra skolmåltider. Skriften tar bland annat upp schemaläggning, måltidsmiljö och pedagogiska måltider.

Ansvaret för att måltiderna ska bli bra vilar på hela skolan, men skolledaren håller i några av de viktigaste nycklarna. Att satsa på måltiden är att satsa på hela verksamheten.
Skolmåltiden - en viktig del av en bra skola

Bra måltider behöver inte kosta mer än dåliga. Det handlar istället om att använda pengarna rätt. Ta vara på den värdefulla resurs som måltiderna är och kom ihåg att ansvaret för att

Pedagogiskt material

Mat och måltider kan användas i undervisningen i flera av skolans ämnen, oavsett om du är "matproffs" eller bara lite nyfiken. Skolmåltiden finns där varje dag och kan tjäna som en ypperlig ingång till givande diskussioner. Eller varför inte använda mat laborativt i klassrummet? Bara fantasin sätter gränser!

Mat för alla sinnen - sensorisk träning enligt Sapere-metoden

"Mat för alla sinnen" är en lärarhandledning i Sapere-metoden för årskurs 4-6. Sapere är en praktisk metod där det pedagogiska materialet främst består av livsmedel och där eleverna får utforska mat och sina egna sinnesupplevelser. Materialet syftar till att på ett lustfyllt sätt bredda elevernas smakrepertoar och kritiska tänkande kring mat och smak.

"Mat för alla sinnen" är ett populärt material som använts i många år. Nedan kan du ta del av den utgåva som uppdaterades 2015 med nytt bildmaterial samt kopplades till den aktuella läroplanen (Lgr 11) och praktiska erfarenheter från lärare. Du kan även se en kort film som introducerar materialet och visar hur Sapere-metoden kan användas i skolan. Materialet kan beställas i tryckt format i Livsmedelsverkets webbutik.
Mat för alla sinnen - sensorisk träning enligt SAPERE-metoden
Mer information

# data[].attributes.attachment_link.description
Förutom att bidra med energi och glädje kan skolmåltiden användas som ett pedagogiskt verktyg - inte minst inom skolans uppdrag att ge eleverna kunskap om en hållbar livsstil. Här kan du läsa mer om och hitta inspiration till hur man kan ta tillvara skolmåltiden i undervisningen!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Förutom att bidra med energi och glädje kan skolmåltiden användas som ett pedagogiskt verktyg - inte minst inom skolans uppdrag att ge eleverna kunskap om en hållbar livsstil. Här kan du läsa mer om och hitta inspiration till hur man kan ta tillvara skolmåltiden i undervisningen!

Inspiration för skolledare

Tillsammans med Skolverket har Livsmedelsverket tagit fram en inspirationsskrift med tips och exempel på hur skolledare och pedagoger kan arbeta för bra skolmåltider. Skriften tar bland annat upp schemaläggning, måltidsmiljö och pedagogiska måltider.

Ansvaret för att måltiderna ska bli bra vilar på hela skolan, men skolledaren håller i några av de viktigaste nycklarna. Att satsa på måltiden är att satsa på hela verksamheten.
Skolmåltiden - en viktig del av en bra skola

Bra måltider behöver inte kosta mer än dåliga. Det handlar istället om att använda pengarna rätt. Ta vara på den värdefulla resurs som måltiderna är och kom ihåg att ansvaret för att

Pedagogiskt material

Mat och måltider kan användas i undervisningen i flera av skolans ämnen, oavsett om du är "matproffs" eller bara lite nyfiken. Skolmåltiden finns där varje dag och kan tjäna som en ypperlig ingång till givande diskussioner. Eller varför inte använda mat laborativt i klassrummet? Bara fantasin sätter gränser!

Mat för alla sinnen - sensorisk träning enligt Sapere-metoden

"Mat för alla sinnen" är en lärarhandledning i Sapere-metoden för årskurs 4-6. Sapere är en praktisk metod där det pedagogiska materialet främst består av livsmedel och där eleverna får utforska mat och sina egna sinnesupplevelser. Materialet syftar till att på ett lustfyllt sätt bredda elevernas smakrepertoar och kritiska tänkande kring mat och smak.

"Mat för alla sinnen" är ett populärt material som använts i många år. Nedan kan du ta del av den utgåva som uppdaterades 2015 med nytt bildmaterial samt kopplades till den aktuella läroplanen (Lgr 11) och praktiska erfarenheter från lärare. Du kan även se en kort film som introducerar materialet och visar hur Sapere-metoden kan användas i skolan. Materialet kan beställas i tryckt format i Livsmedelsverkets webbutik.
Mat för alla sinnen - sensorisk träning enligt SAPERE-metoden
Mer information

# data[].attributes.attachment_link.description
Förutom att bidra med energi och glädje kan skolmåltiden användas som ett pedagogiskt verktyg - inte minst inom skolans uppdrag att ge eleverna kunskap om en hållbar livsstil. Här kan du läsa mer om och hitta inspiration till hur man kan ta tillvara skolmåltiden i undervisningen!

# data[].attributes.attachment_link.title
Tvätta händerna och minska risken att bli sjuk