# data[].attributes.body
1. Modul: Realisme: Det moderne gennembrud (1870-1890)
2. Modul: Realisme: Det moderne gennembrud (1870-1890)
3. Modul: Realisme: Det folkelige gennembrud (1900-1920)
4. Modul: Modernisme: Tidlig modernisme (1900-1945)
5. Modul: Modernisme: Værklæsning: "BLOD" (1922)
6. Modul: Modernisme: Værklæsning: "BLOD" (1922)
7. Modul: Modernisme: Værklæsning: "BLOD" (1922)
8. Modul: Modernisme: 60'er-modernisme (1960-1970)
9. Modul: Realisme: Nyrealisme (1960-1980)
10. Modul: Modernisme: Storbymodernisme (1980-1990)
11. Modul: Modernisme: Postmodernisme (1980-2000)
12. Modul: Realisme: Samfundskritisk realisme (1990-2000)
13. Modul: Realisme: Samfundskritisk realisme (1990-2000)

# data[].attributes.body
♣ J.P. Jacobsen: ”To Verdener” (1879)
♣ Henrik Pontoppidan: ”En stor Dag” (1899)
♣ Johannes V. Jensen: ”Arbejderen” (uddrag) (1907)

♣ Martin Andersen Nexø: ”Pelle Erobreren”(uddrag) (1909)
♣ Emil Bønnelycke: ”Aarhundredet” (1918)
♣ Tom Kristensen: ”Det blomstrende slagsmål” (1920)
♣ Rudolf Broby-Johansen: ”BLOD” (1922) (VÆRK)
♣ Rudolf Broby-Johansen: Af ”Forsvarstale for BLOD” (1923)
♣ Klaus Rifbjerg: ”Terminologi” og ”Nultime” (1960)
♣ Anders Bodelsen: ”Signalet” (1965)
♣ Michael Strunge: ”Den hæslige by”, ”Cancercola”, ”Natmaskinen” (1981)
♣ Michael Strunge: ”Min første roman” (1983)
♣ Jan Sonnergaard: ”Onsdag formiddag hos Annette” (2000)
♣ Jan Sonnergaard: ”Formel B” (2003)

Værklæsning: Rudolf Broby-Johansen: ”BLOD” (1922)

# data[].attributes.headline
1. Modul - Det moderne gennembrud (1870-1890)

# data[].attributes.subject
1. Modul - Det moderne gennembrud (1870-1890)

# data[].attributes.body
Tekst: J.P. Jacobsen: ”To Verdener” (1879)
- Kontraster: Kirken (den kristne skyld) over for lægevidenskaben.

- Naturen bliver brugt til beskrivelse af byen (besjælinger)

- Titlen - Rig/fattig; oplyst/uoplyst; videnskab/overtro (kontrast)

Handling:
En syg kvinde bliver rask efter af have udført en overtroisk handling. Af frygt for at have påført en anden kvinde sygdommen, drukner hun sig selv i floden på grund af skyldfølelse.

# data[].attributes.headline
2. Modul - Det moderne gennembrud (1870-1890)

# data[].attributes.subject
2. Modul - Det moderne gennembrud (1870-1890)

# data[].attributes.body
Georg Brandes:
”en god litteratur er en litteratur, der sætter problemer under debat”

Tekst: Henrik Pontoppidan: ”En stor Dag” (1899)
- Naturalisme: Dyriske instinkter hos manden og konen. Mandens selvmord beskrevet i detaljer (henfald af liget)

- Brug af ironi (titlen): Den ironiske distance fra fortælleren forstærker anklagen (samfundets manglende interesse for de svageste i samfundet).

- Budskab: Den fremmede bliver et billede på ”os” (læseren), en passiv tilskuer til verdens uretfærdighed.

Handling:
En dreng bliver centrum for opmærksomhed på grund af faderens selvmord (produkt af arv og miljø)

# data[].attributes.headline
3. Modul - Realisme: Det folkelige gennembrud (1900-1920)

# data[].attributes.subject
3. Modul - Realisme: Det folkelige gennembrud (1900-1920)

# data[].attributes.body
Tekst: Johannes V. Jensen: ”Arbejderen” (uddrag) (1907)
Tekst: Martin Andersen Nexø: ”Pelle Erobreren”(uddrag) (1909)

- Realisme: Retning inden for billedkunst og litteratur som søger at give en nøjagtig og ubesmykket gengivelse af virkeligheden står ofte i modsætning til romantik (realismen rummer også naturalismen som en underkategori)

# data[].attributes.headline
4. Modul - Modernisme: Tidlig modernisme (1900-1945)

# data[].attributes.subject
4. Modul - Modernisme: Tidlig modernisme (1900-1945)

# data[].attributes.body
Tekst: Emil Bønnelycke: ”Aarhundredet” (1918)
Tekst: Tom Kristensen: ”Det blomstrende slagsmål” (1920)·

Begreber og -ismer:
- Modernisme: Åndsretning fra starten af det 20. århundrede med mange udløbere, der dog var fælles om at eksperimentere med og imod traditionen. Leg med sproget (frie vers, regelbrud og alternative strukturer).

- Futurisme: Fascination af fremtiden, teknik og krig - positivt. Fokus på storbyen og bevægelse (man begyndte at få større bevægelsesfrihed).

- Surrealisme: Betyder ”over-realisme”. Kunsten gengiver underbevidstheden symbolsk (Freud)

- Ekspressionisme: Begyndelsen af 1900-tallet. Verden fremstilles som en konsekvens af kunstnerens subjektive oplevelser - et udtryk for hvordan mennesket ser og opfatter verden. Fokus på verden ’som jeg ser den’. Det ydre bliver farvet af den indre oplevelse.

# data[].attributes.headline
5-7. Modul - Modernisme: Værklæsning: "BLOD" (1922)

# data[].attributes.subject
5-7. Modul - Modernisme: Værklæsning: "BLOD" (1922)

# data[].attributes.body
Tekst: Rudolf Broby-Johansen: ”BLOD” (1922) (VÆRK)
Tekst: Rudolf Broby-Johansen: Af ”Forsvarstale for BLOD” (1923)

# data[].attributes.body
Tekst: Klaus Rifbjerg: ”Terminologi” og ”Nultime” (1960)

Begreber og -ismer:
- Konfrontationsmodernisme: Fokus på at konfrontere læseren med den moderne verden og den moderne verdens ting. Dvs. nedbryde afstanden mellem poesien og virkeligheden
- Konkretisme: Fokus på sproget som konkret materiale, dvs. ordenens rytme og typografi med mere.

# data[].attributes.headline
9. Modul - Realisme: Nyrealisme (1960-1980)

# data[].attributes.subject
9. Modul - Realisme: Nyrealisme (1960-1980)

# data[].attributes.body
Tekst: Anders Bodelsen: ”Signalet” (1965)

- Nyrealisme: Ny form for samfundsrealisme, der opstår i 1960’erne som reaktion på modernismen. Fokus er på middelklassens udfordringer (ensomhed m.m.)

# data[].attributes.headline
10. Modul - Modernisme: Storbymodernisme (1980-1990)

# data[].attributes.subject
10. Modul - Modernisme: Storbymodernisme (1980-1990)

# data[].attributes.body
Tekster: Michael Strunge: ”Den hæslige by”, ”Cancercola”, ”Natmaskinen” (1981)

Storbymodernisme: Opgør med den politiske realisme i 1970’erne. Fokus på det indre. Henter inspiration hos symbolisterne og romantikken. (Michael Strunge, Søren Ulrik Thomsen m.fl.) = Modernisme

# data[].attributes.headline
11. Modul - Modernisme: Postmodernisme (1980-2000)

# data[].attributes.subject
11. Modul - Modernisme: Postmodernisme (1980-2000)

# data[].attributes.body
Tekst: Michael Strunge: ”Min første roman” (1983)

Postmodernismen tager ”hverken kunsten eller verden alvorligt og resultatet bliver en dyrkelse af amoralen og ironien som princip.”

Postmodernismens tyverier fra tidligere tiders kunstneriske udtryk er tilfældigt og uforpligtende: Myten, historien og traditionen er en samling muligheder uden stil-, udtryks- eller værdimæssigt hierarki, og derfor uden meningsfylde.

Pulp Fiction er et eksempel på en postmoderne film (æstetik > etik):

# data[].attributes.attachment_link.title
I Shot Marvin in the Face - Pulp Fiction (11/12) Movie CLIP (1994) HD

# data[].attributes.headline
12. Modul - Realisme: Samfundskritisk realisme (1990-2000)

# data[].attributes.subject
12. Modul - Realisme: Samfundskritisk realisme (1990-2000)

# data[].attributes.body
Tekst: Jan Sonnergaard: ”Onsdag formiddag hos Annette” (2000)
--> Middelklassen

# data[].attributes.headline
13. Modul - Realisme: Samfundskritisk realisme (1990-2000)

# data[].attributes.subject
13. Modul - Realisme: Samfundskritisk realisme (1990-2000)

# data[].attributes.body
Tekst: Jan Sonnergaard: ”Formel B” (2003)
--> Overklassen

Centrale begreber:
•Store fortællinger: ”De store fortællingers død”, dvs. totalforklaringer på, hvordan samfundet burde indrettes og udvikle sig er væk.

•Små fortællinger: Vi sammensætter selv fragmenter, små dele, af fortællinger, som vi bruger til at skabe vores egen, individuelle livshistorie. (dvs. selv fortælle vores liv).

•Individualisering: Den stadig større frisættelse af individet. Fokus på egne forventninger.

•Flydende identitet: Når mennesket selv sammenstykker sit liv af fragmenter og små fortællinger, bliver alting mere flydende, fordi der ikke er faste normer og værdier, som alle er enige om.

•Refleksivitet: En tendens til, at vi konstant er optaget af, hvordan vi skaber vores egen identitet. Vi betragter os selv udefra og reflekterer, overvejer kritisk, konstant og hele tidenom vi er på vej i den rigtige retning i vores liv.

# data[].attributes.body
·      Det folkelige gennembrud (1900-1945): Fokus på det fattige bonde- og arbejdermiljø, som mange af forfatterne selv opvoksede i (Martin Andersen Nexø, Johannes V. Jensen, Jeppe Aakjær m.fl.) = Realisme

·      Tidlig modernisme (1890-1945): Indeholder stilretninger som ekspressionisme og futurisme (Emil Bønnelycke, Rudolf Broby-Johansen, Tom Kristensen m.fl.) = Modernisme

·      60'er-modernisme (1960-1970): Konfrontationsmodernisme. Målet er gennem digte at konfrontere læseren med den moderne verden og den moderne verdens ting (Klaus Rifbjerg m.fl.) = Modernisme

·      Nyrealisme (1960-1980): Socialrealisme med fokus på den voksende middelklasses problemer fx ensomhed (Anders Bodelsen m.fl.) = Realisme

·      Storbymodernisme (1980-1990): Opgør med den politiske realisme i 1970’erne. Fokus på det indre. Henter inspiration hos symbolisterne og romantikken. (Michael Strunge, Søren Ulrik Thomsen m.fl.) = Modernisme

·       Samfundskritisk realisme (1990-2000): I en rå og kontant tone fortælles om livet i de laveste sociale lag. Det er samfundets udskud og marginaliserede grupper, der er i fokus i denne 'dirty realism' fx stoffer, vold og sex (Jan Sonnergaard, Naja Marie Aidt m.fl.) = Realisme