# data[].attributes.headline
Spectacolul «PRIN POVESTE ROSTOGOL», ora 11.00

# data[].attributes.subject
Spectacolul «PRIN POVESTE ROSTOGOL», ora 11.00

# data[].attributes.headline
Spectacolul „SAREA ÎN BUCATE", ora 11.00

# data[].attributes.subject
Spectacolul „SAREA ÎN BUCATE", ora 11.00

# data[].attributes.attachment_link.description
Teatrul Republican de Păpuşi "Licurici", Кишинёв. 13,104 likes · 126 talking about this · 2,939 were here. http://www.licurici.md/home/ru.htm

# data[].attributes.headline
Biblioteca Națională pentru Copii „Ion Creangă”

# data[].attributes.subject
Biblioteca Națională pentru Copii „Ion Creangă”

# data[].attributes.body
Ora poveștilor la tine Acasă, ora 11.00

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Biblioteca Națională pentru Copii „Ion Creanga”

# data[].attributes.attachment_link.title
Biblioteca Națională pentru Copii „Ion Creanga” on Facebook Watch

# data[].attributes.headline
Muzeul Național de Etnografie și Istorie Naturală

# data[].attributes.subject
Muzeul Național de Etnografie și Istorie Naturală

# data[].attributes.body
organizează Concursul anual de creație „Bucuria Învierii”, care cuprinde două secțiuni: pentru copii - desen artistic pe hârtie, compoziție pascală și pentru maturi – încondeierea ouălor de Paști.
http://www.muzeu.md/2020/04/10/concurs-pascal-pentru-mici-si-mari/

# data[].attributes.headline
Muzeul Național de Artă al Moldovei te invită să vizitezi prin intermediul unui TUR 3D spațiile expoziționale

# data[].attributes.subject
Muzeul Național de Artă al Moldovei te invită să vizitezi prin intermediul unui TUR 3D spațiile expoziționale

# data[].attributes.body
Ai fost vreodată la acest muzeu? Inspiră-te! După perioada de izolare, îl vom putea vizita și ăn mod real.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
© Tur virtual elaborat de www.virtualworld.md 2018

# data[].attributes.attachment_link.title
National Art Museum | Tur virtual elaborat de www.virtualworld.md 2018

# data[].attributes.attachment_link.description
National Art Museum | Tur virtual elaborat de www.virtualworld.md 2018

# data[].attributes.headline
Încearcă „Matematica… în povești”. Quiz de lectură și erudiție

# data[].attributes.subject
Încearcă „Matematica… în povești”. Quiz de lectură și erudiție

# data[].attributes.body
Scrie în comentariu ce întrebări ți-au plăcut.

# data[].attributes.attachment_link.description
Find quizzes on any topic and practice or compete with friends.

# data[].attributes.body
Biblioteca Națională pentru Copii „Ion Creanga”

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Biblioteca Națională pentru Copii „Ion Creanga”

# data[].attributes.attachment_link.title
Biblioteca Națională pentru Copii „Ion Creanga” on Facebook Watch

# data[].attributes.headline
Literatura pentru copii: cărți, autori, personaje. Quiz de lectură și erudiție

# data[].attributes.subject
Literatura pentru copii: cărți, autori, personaje. Quiz de lectură și erudiție

# data[].attributes.body
Scrie în comentariu ce întrebări ți-au părut mai dificile, dar te-ai descurcat.

# data[].attributes.attachment_link.description
Find quizzes on any topic and practice or compete with friends.

# data[].attributes.headline
JOC Sărbătoreasca Vizită de Studiu la Baletul Național JOC

# data[].attributes.subject
JOC Sărbătoreasca Vizită de Studiu la Baletul Național JOC

# data[].attributes.attachment_link.title
JOC Sărbătoreasca   Vizită de Studiu la Baletul Național JOC

# data[].attributes.headline
Glebus Sainciuc. Un maestru al măștilor 

# data[].attributes.subject
Glebus Sainciuc. Un maestru al măștilor 

# data[].attributes.body
Ce mască, din galeria maestrului, ți-ai ales? Scrie un comentariu.

# data[].attributes.attachment_link.description
The world's 1st truly unlimited photo gallery. 100% free. No limits on number of photos. No shrinking.

# data[].attributes.headline
Lică Sainciuc. Maestrul cu suflet de copil

# data[].attributes.subject
Lică Sainciuc. Maestrul cu suflet de copil

# data[].attributes.body
Ce carte ilustrată de Lică Sainciuc ai acasă? Ce carte te-a impresionat?

# data[].attributes.attachment_link.title
Lică Sainciuc Maestrul cu suflet de copil

# data[].attributes.attachment_link.description
The world's 1st truly unlimited photo gallery. 100% free. No limits on number of photos. No shrinking.

# data[].attributes.headline
Află istoria lui Dan Olaru, Robin Hood de Moldova

# data[].attributes.subject
Află istoria lui Dan Olaru, Robin Hood de Moldova

# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/watch/?v=334613210443083

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Echipa #diez lansează un nou proiect. În cadrul proiectului #Sportul meu există, invitații vor vorbi despre sportul pe care îl practică și cum au reușit aceștia să ajungă la succesul pe care îl au. Acesta are drept scop promovarea sporturilor cunoscute și mai puțin cunoscute din Moldova.

Dan Olaru a îndrăgit tirul cu arcul de la 12 ani și a avut nevoie de doar patru ani, pentru a se califica la Jocurile Olimpice. În cea de a doua ediție #Sportul meu există, tânărul a vorbit despre cum este să practici tirul cu arcul și care sunt principalele reguli ale acestui sport.
Citește și:

# data[].attributes.attachment_link.title
(video) #Sportul meu există. Dan Olaru vorbește despre tirul cu arcul. „În primii doi ani nu aștepta rezultate colosale" - #diez

# data[].attributes.attachment_link.description
Echipa #diez lansează un nou proiect. În cadrul proiectului #Sportul meu există, invitații vor vorbi despre sportul pe care îl practică și cum au reușit aceștia să ajungă la succesul pe care îl au. Acesta are drept scop promovarea sporturilor cunoscute și mai puțin cunoscute din Moldova.

# data[].attributes.body
Ascultă, câtă și te-ncântă!

# data[].attributes.body
Versuri d Grigorie Vieru.
Orchestra Teleradio Moldova. Conducător Ggeorgge Mustea.
Corul TeleRadio Moldova
Palatul Național, Chișinau.
Concert „Eugen Doga în Do Major”, 2007.

# data[].attributes.headline
Eugen Doga - waltz „My Sweet and Tender Beast"

# data[].attributes.subject
Eugen Doga - waltz „My Sweet and Tender Beast"

# data[].attributes.attachment_link.title
Eugen Doga - waltz "My Sweet and Tender Beast"

# data[].attributes.attachment_link.description
Arată-ne unde bate Inima Moldovei pentru tine și câștigă un iPhone 6S, unul dintre cele 40 hanorace Inima Moldovei sau unul din cele 80 multipack-uri Bere Chișinău. Regulile sunt simple: Încarcă în aplicație o fotografie sau video din Moldova, acumuleaza 50 voturi, si participa la tombola

# data[].attributes.attachment_link.title
Republica Moldova- Orheiul Vechi. Chisinau.2019

# data[].attributes.headline
Baletul Național JOC - Spectacol din Zodia Călușului 2019

# data[].attributes.subject
Baletul Național JOC - Spectacol din Zodia Călușului 2019

# data[].attributes.attachment_link.title
Baletul Național JOC - Spectacol din Zodia Călușului 2019

# data[].attributes.body
Ascultați împreună cu familia

# data[].attributes.body
Frumoasa adormită

# data[].attributes.headline
Descoperă Viața și Opera lui Leonardo Da Vinci

# data[].attributes.subject
Descoperă Viața și Opera lui Leonardo Da Vinci

# data[].attributes.body
Testul de vineri #marcaBNConline
Dragi copii și părinți, vă propunem un nou test de literatură, prin care puteți verifica cât de buni sunteți la GEOGRAFIA... DIN CĂRȚI :)
La finalul testului puteți vizualiza rezultatul personal și verifica răspunsurile corecte. Succes!

# data[].attributes.attachment_link.description
Find quizzes on any topic and practice or compete with friends.

# data[].attributes.headline
Teatrul Republican de Păpuși „Licurici" își mută sala de spectacole online - "Liсurici" în fiecare casă!

# data[].attributes.subject
Teatrul Republican de Păpuși „Licurici" își mută sala de spectacole online - "Liсurici" în fiecare casă!

# data[].attributes.body
Dragi spectatori!
Pe parcursul a câteva zile (în timp ce toată lumea stă acasă), vom încărca spectacolele noastre în rețea.
La rândul dumneavoastră, faceți fotografii cu copiii în timp ce vizionați videoclipurile noastre. Condiția principală: imaginea ar trebui să aibă un ecran de computer pe care se vede că vizionați un spectacol al teatrului nostru.
Trimiteți-ne pozele dumneavoastră cu mesajul „Licurici" în fiecare casă”.
Cei mai activi v-or fi premiați cu o surpriză.
Mult noroc și vizionare plăcută!

# data[].attributes.attachment_link.description
Teatrul Republican de Păpuşi "Licurici", Кишинёв. 13,104 likes · 126 talking about this · 2,939 were here. http://www.licurici.md/home/ru.htm

# data[].attributes.attachment_link.description
The world's 1st truly unlimited photo gallery. 100% free. No limits on number of photos. No shrinking.

# data[].attributes.attachment_link.description
The world's 1st truly unlimited photo gallery. 100% free. No limits on number of photos. No shrinking.

# data[].attributes.attachment_link.title
Film educativ...Lectie de viata -Fabiana officialpage

# data[].attributes.body
Biblioteca Națională pentru Copii „Ion Creanga”

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Biblioteca Națională pentru Copii „Ion Creanga”

# data[].attributes.attachment_link.title
Biblioteca Națională pentru Copii „Ion Creanga” on Facebook Watch

# data[].attributes.body
Ascultă, cântă și te-ncântă!

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Institutul pentru Cultură și Drepturi Europene

# data[].attributes.body
Cântă cu Amelia și Valentin Uzun

# data[].attributes.attachment_link.title
Moldova mea - Amelia & Valentin Uzun & Tharmis [Official Video]

# data[].attributes.attachment_link.title
Pociumbeni și Druța, două sate printre toltre

# data[].attributes.attachment_link.title
Frumusețile Grădiniii Zoologice din Chișinău

# data[].attributes.attachment_link.title
Cea mai  tare ferma de iepuri din R.Moldova.mp4

# data[].attributes.attachment_link.description
This online quiz is called Descoperim Republica Moldova

# data[].attributes.headline
Muzeul Național de Artă al Moldovei te invită să vizitezi prin intermediul unui TUR 3D spațiile expoziționale

# data[].attributes.subject
Muzeul Național de Artă al Moldovei te invită să vizitezi prin intermediul unui TUR 3D spațiile expoziționale

# data[].attributes.body
Ai fost vreodată la acest muzeu? Inspiră-te! După perioada de izolare, îl vom putea vizita și ăn mod real.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
© Tur virtual elaborat de www.virtualworld.md 2018

# data[].attributes.attachment_link.title
National Art Museum | Tur virtual elaborat de www.virtualworld.md 2018

# data[].attributes.attachment_link.description
National Art Museum | Tur virtual elaborat de www.virtualworld.md 2018

# data[].attributes.headline
100 romani celebri nascuti in Moldova - Eugen Doga (HD)

# data[].attributes.subject
100 romani celebri nascuti in Moldova - Eugen Doga (HD)

# data[].attributes.attachment_link.title
Serial in PREMIERA: "100 romani celebri nascuti in Moldova" - Eugen Doga (HD)

# data[].attributes.headline
Muzeul Național de Etnografie și Istorie Naturală

# data[].attributes.subject
Muzeul Național de Etnografie și Istorie Naturală

# data[].attributes.body
organizează Concursul anual de creație „Bucuria Învierii”, care cuprinde două secțiuni: pentru copii - desen artistic pe hârtie, compoziție pascală și pentru maturi – încondeierea ouălor de Paști.
http://www.muzeu.md/2020/04/10/concurs-pascal-pentru-mici-si-mari/

# data[].attributes.attachment_link.title
ASFALT DE MOLDOVA   Rezervatia Padurea Domneasca

# data[].attributes.body
Teatrul Republican de Păpuşi „Licurici"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
La a şaptezecea aniversare a rapsodului, G. Călinescu rostea la Academie un elogiu vibrant:
„Te vor cunoaşte peste veacuri omul de la munte, cel de lângă ape şi cel de la câmpie [...]. Rugina nu va roade slova ta. Vei pluti peste Styx".
Îndată după decesul clasicului (19 octombrie 1961), un panegiric călinescian, la fel de patetic:
„A murit Sadoveanu este cum ai spune: au murit Carpaţii, a secat Pontul Euxin. Nimeni nu te crede, fiindcă nu-i de crezut. Sunt monumente ale naturii, care nu îmbătrânesc şi nu mor, pe care dintele vremii nu le muşcă [...].
De mult M. Sadoveanu nu mai era nici tânăr, nici vârstnic, nici bătrân, figura lui masivă, împietrită într-un surâs blajin, era a unei statui care stă în mijlocul unui popor, zâmbind părinteşte generaţiilor, mereu altele, necontenit actual, venind din trecut şi păşind spre viitor [...]. Orice raclă de altminteri, Mihail Sadoveanu, e prea mică pentru măreţul tău duh creator, orice mormânt o criptă meschină pentru granitul uriaş din care e zămislită opera ta"
(„Contemporanul", 27 octombrie 1961, nr. 43).

În care se arată de ce a trebuit să vie Ştefan-Voievod cel Mare la tronul Moldovei

Când în micul şi neînsemnatul principat al Moldovei a intrat Ştefan, fiul lui Bogdan, ca să apuce domnia, cursul anilor de la Hristos era 1457.
Tânărul domnişor era cu totul necunoscut. După asasinarea părintelui său trăise pribeag la curţi străine. Acuma venise cu ajutor de la munteni, cu partizani de ţară şi mercenari de strânsură. Faptul, întocmai la fel, se petrecuse în nenumărate rânduri în acel început de veac, cu alţi pretendenţi. Unii îşi aduceau sprijinul de la unguri, alţii de la Ieşi: zilele domniilor lor fuseseră puţine şi supuse blăstămului. Se afla acolo, lângă Dunăre, la marginea Europei şi a Sciţiei, un colţ nou de lume, de prea scurtă vreme întemeiat şi bătut de vânturi contrare. Mai sosea un nor de pulbere, din care ameninţa cătră scaunul Ţării, Suceava, o altă spadă, cercând norocul stăpânului ei.
Ceea ce numeau oamenii de atunci voinţa neclătită a lui Dumnezeu hărăzea acelui braţ şi acelei spade un destin cu totul excepţional.

Ţara Moldovei se cuprindea atunci de la Pocuţia[1] în lungul Carpaţilor până la Dunărea, Marea şi Nistru, ocol de 222 de mile geografice sau 274 de ceasuri cu piciorul de jur-împrejur. După astâmpărul hoardelor, care, totuşi, nu-şi uitau de tot drumurile lor vechi de pradă, descălecaseră aici domni şi boieri de peste munte, cu soţiile lor, năzuind spre lărgime şi căutând să scape din strânsoarea regelui unguresc. Găsind pământuri grase şi păduri bătrâne, se lărgiseră pe văile apelor, spre câmpii. Sămânţa acelor oameni liberi era de vechi pământeni ai Daciei, grăind o limbă care amintea stăpânirea şi amestecul romanilor. De la Munţii Apuseni la Maramureş, în tot nordul Ardealului, au rămas până astăzi vetrele de demult, ţinute de aceleaşi neamuri statornice din care se trag acei descălecători.
La începutul veacului XV, a stătut voievod în Suceava Alexandru, căruia i s-a zis cel Bun, din familia Muşat. Acest domn de ţară nouă a aşezat rânduieli după moda împărăţiei Bizanţului, împărţind dregătorii, punând căpitenii peste oşti, pârcălabi şi şoltuzi[2] peste târguri şi cetăţi. A împuternicit cu hrisoave pe stăpânii vechi şi noi ai cuprinsurilor, a aşezat biruri şi vămi, a recunoscut privilegii găsite ale neguţătorilor străini, armeni, nemţi şi genovezi, gospodărind treizeci şi mai bine de ani cu pace şi cu tihnă. La trecătorile munţilor, spre ţara regelui ungur, găsise cavaleri nemţi, papistaşi[3] după credinţă, pe care i-a respectat şi cu care a trăit în bună înţelegere. El însuşi a avut soţii doamne catolice; totuşi, el a fost cel dintâi mare orânduitor al ortodoxiei.
Astfel, într-un veac, oamenii din munte s-au dezvălit cătră câmpie. Înmulţind satele, s-au răsfirat spre Prut şi Nistru. Îşi măsurau iazurile cu bătaia săgeţii, prisăcile în poieni cu aruncătura baltagului, moşiile neamurilor cu ochii, din cel mai înalt ţanc cât cuprindeau privirile în patru vânturi, punând semne şi bătând bouri[4]. Umblau cu turmele de la Câmpulung şi Trotuş până la Chilia şi Liman. Din cetăţile Nistrului, străjerii domneşti se uitau în pustiile tătarilor.

Nevoia de autoritate în aceste ţinuturi bântuite de invazii se întovărăşea cu un îmbelşugat folos pentru vistieria domnească: deoarece împrejurările europene şi heghemonia comercială a Republicii Veneţiene în Marea de Mijloc siliseră pe genovezi, biruiţi în interesele lor cardinale de neguţătorii lui San Marc, să-şi caute spre orientul asiatic o cale continentală. Întovărăşindu-se cu nemţi şi Ieşi[5], având agenţi pe armeni şi greci, oamenii de afaceri de la Genova organizaseră concurenţa prin drumul tătărăsc, care acuma mergea în lungul Moldovei la Cetatea Albă, subt apărarea noului voievod. Un al doilea drum, pe la ocnele domneşti de la Trotuş, ori pe la Braşovul Ardealului, se sfârşea la Cetatea Chiliei. Din ambele porturi, corăbiile genoveze pluteau spre Cafa[6]. Privilegiile şi orânduielile întocmite în timpul lui Alexandru-Voievod Bătrânul arată, prin grija, preciziunea şi enumerarea amănunţită a articolelor cu taxele respective, importanţa acestui capitol fiscal pentru Domnie. Pământul virgin al Moldovei îşi dădea rodul lui în chip firesc; oile şi vitele albe se prăseau în imaşuri largi; unele mergeau la export pe calea mării, altele se îndrumau spre Danţig; companiile de comerţ de la Genova şi sucursalele lor de la Liov lăsau vistieriei însemnate câtimi[7] de aur. Asemenea amestec de interese a sporit şi năzuinţa crailor Ungariei şi Poloniei de a păstra ori a impune influenţa şi suveranitatea lor asupra acestui mic, însă bogat şi important principat.
Alexandru-Voievod Muşat a domnit deci cu bine şi prietenie ani treizeci şi doi chiar la începutul veacului. A avut la curtea lui o doamnă de la Ardeal; pe urmă una de la Cracovia, soră a însuşi regelui Vladislav. A împrumutat Măriei Sale craiului, ca să-şi poarte războaiele cu cruciaţii, o sumă însemnată de galbini, pentru care a luat amanet ţinuturi şi cetăţi leşeşti, şi-a făcut scrisorile de închinare după moda medievală cătră ambii suverani, şi a adormit, întru legea părinţilor săi, liber şi de sine stătător, poruncind să-i fie sălaşul de veci în sfânta mănăstire a Bistriţei, unde odihneşte şi acum.
Urmând oarecum pilda climatului din această parte de lume, care se desfăşură fără noimă şi-n salturi de tigru, amestecând anotimpurile, ploile cu viscolele, tornadele cu calmurile neclintite, revărsările de puhoaie cu secetele, Domnia de la Moldova s-a tulburat îndată după moartea bătrânului. Vreme de un sfert de veac au urmat împărecheri, silnicii[8], prigoniri şi omoruri în familia domnească, sub privegherea şi grija regilor suzerani[9].
Păcătoasa fire a oamenilor îndeobşte şi a pământenilor de la noi îndeosebi aţâţă la desfătarea răului atunci când trupul se lăfăie în huzur, iar înţelepciunea nu se vădeşte decât la sfârşitul nenorocirilor.
Blândul şi preacinstitul Voievod Alexandru s-a îngrijit cuviincios de Doamnele sale; dar umblând ca să dreagă dreptăţile norodului, prin atâta belşug de turme, bucate şi podgorii, s-a molipsit de voia-bună a tuturor întru nunta cu pământul feciorelnic, şi a lăsat copii din flori în multe părţi. Aşa că după ce coborâtorii săi legiuiţi au început a se împunge şi a se tăia, căutând ajutor la craii străini, s-au semeţit şi unii din copiii din flori, socotindu-se tot os din osul Voievodului răposat, cu acelaşi drept în faţa lui Dumnezeu.
Feciorul cel mai mare al lui Alexandru Bătrânul a fost Ilie, însoţit cu Maria, soră a reginei Poloniei. Din căsnicia aceasta s-au născut două vlăstare: Roman şi Alexandru. Al doilea fecior al Voievodului răposat se numea Ştefan.
Ilie, cumnat regesc, a stătut Domn în Suceava până ce, la uneltirile şi ameninţările fratelui său, s-a înduplecat să-i dea în stăpânire Ţara de Jos. Domnia aceasta dublă a durat până la 1444, când regele Vladislav Jagello a pierit în bătălia cea mare de la Varna, cu turcii, îndată Ştefan, văzând pe fratele său fără ocrotitor, a păşit asupra lui prinzându-l în
scaunul de la Suceava şi punând pe gâde[10] să-i scoată ochii. Roman, feciorul orbitului, cu fratele său Alexăndrel şi cu maica sa, scapă în Lehia, punându-se sub aripa unchilor şi neamurilor din Republică.
În ţară, Ştefan ucigaşul îşi împarte domnia cu Petru, al treilea frate, mai mic, până ce Roman, cu oaste leşască, vine asupra lui în Suceava, îl prinde şi îl descăpăţânează. Petru fuge în Ardeal, se întoarce cu sprijin de la Ioan Corvin, voievodul acelei ţări, şi alungă pe nepotul său. Nu mult după aceea Roman, pribeag în Polonia, moare. Îndată Doamna Maria, maica sa, sumuţă[11] asupra Moldovei pe Alexăndrel, al doilea copil. Partizanii leşi îl pun pe acesta în scaunul Sucevei şi de acolo Alexăndrel-Vodă cade la împăcare cu un unchi al său, Petru Aron, îngăduindu-l să domnească în parte.
Atuncea, "dacă-i vorba pe-aceea", cum spun moldovenii, s-a sculat un fecior din flori dintre cei sămănaţi de Voievodul bătrân. Numele lui era Bogdan. Acesta a fost tatăl lui Ştefan, despre care vorbim noi aici. Venind împotriva Domniei cu oaste, alungă tovărăşia lui Alexăndrel şi Petru Aron. Ambii aceştia pribegesc, după datină, la leşi. După un timp Petru Aron, mai harnic, calcă hotarul cu pâlcuri de călăreţi şi găseşte în câşlegile[12] de toamnă, la vreme de noapte, în petrecere de nuntă, pe Bogdan-Vodă, în sat la Reuseni. Îl prinde în arcan, îl aruncă între mercenarii săi şi, la lumina faclelor, pune să i se reteze capul.
Într-acea spaimă s-a aflat faţă şi Ştefan-sin-Bogdan-Vodă, fiind încă domnişor tinerel, în petrecere cu părintele său. Găsindu-şi scăpare prin învălmăşeală, a fugit cu puţini soţi şi boieri credincioşi şi a aflat sălaş la munteni. Acolo, în acea parte, trăia şi maica sa Oltea, de neamul ei din Ţara Românească.
Iată, sfârşitul zbuciumelor ca şi alinarea vijeliilor stă ca-ntr-o taină a unei flori. După atâtea morţi şi zvârcoliri, după atâta lipsă de lege şi braţ de stăpânire, norodul şi boierii trebuiau numaidecât să scornească vorba despre schimbarea domnilor şi să cunoască înţelepciunea ei. Deci erau doritori de un domn adevărat. Negreşit, nu-l puteau cunoaşte pe acesta în fiinţa tânărului domnişor venit din necunoscut. N-avea înfăţişare nici de uriaş, nici de balaur: era scund la trup; numai ochii lui ca apa de munte aveau ascuţime şi tărie. Nu s-ar fi mirat dacă a doua zi ar fi căzut altul din nori, ca să-i ia locul, însă înţelegerea lor, deşi ageră, era scurtă. Ei nu puteau pătrunde ascunzişul de şapte ori învăluit al lucrărilor lui Dumnezeu.
După cum după vârtejuri şi nesiguranţe se aşază crugul[13] vremii, aşa sta să se aşeze domnia tulburată a Moldovei. Nu pentru că ţara cuprindea în ea alcătuiri minunate; nu pentru că neamul care o descălecase era prea viteaz, prea dibaci în meşteşuguri ori prea înţelept; nici pentru că ar fi avut un drept deosebit.
Daco-romanii de odinioară, umiliţi de un mileniu de loviri ale invaziilor, întorşi la fondul lor de civilizaţie primară, însă păstrând în ei demnitatea şi amintirea nedesluşită a unei nobleţi, căutaseră aici peste munte o regiune de dezvoltare liberă. Înţelepciunea cea mai presus de toate a Celui Etern trebuia să le dea un impuls de viaţă pentru restriştea îndelungă a vremurilor ce aveau să vie.
Grupele umane n-au toate aceeaşi chimie sufletească şi acelaşi destin. Unele au avut soarta să umble din loc în loc pe uscat şi pe mări, schimbând producte[14], făcând negoţ şi întemeind oraşe. Altele şi-au mişcat turmele şi sălaşele din furnicarul Asiei, bătând războaie şi cotropind alte neamuri, agonisindu-şi bunurile lumii cu sabia, totuşi cei dintâi au rămas mai presus cu agerimea vicleniei lor. În sfârşit, sunt neamuri care prind rădăcină în pământ ca pădurile şi ca ierburile. Acestea se ridică din furtuni şi din puhoaie, stăruind, aşteptând şi pentru ele de la Dumnezeu plinirea timpului.
Asemenea neamuri nu ară mormintele altora, nu deschid puhoaie de sânge şi nu clădesc piramide de leşuri; nici nu adună în haznale aurul lumii. Nu se bucură de bunuri prea mari şi de fală prea înflorită. Viaţa plugarului şi a păstorului statornic e mărginită; e ordonată de apusuri şi asfinţituri, de anotimpuri, de vatra familiară şi de mormintele strămoşilor.
Mulţămirea lui materială e mediocră; de aceea îşi creează bunuri sufleteşti. Religia şi legenda, cântecul şi tradiţia sunt pentru el bunuri mai substanţiale decât aurul.
Din această categorie inferioară s-a întâmplat să fie pământenii aceştia din Dacia şi din preistorie. Dezvoltarea lor finală, pentru destinul care ne poartă pe toţi în spirala ascendentă a umanităţii, era dintru început hotărâtă de Dumnezeu. Eliberarea în vlăstare noi trebuia să fie urmată de o impulsiune de energie, care să ajungă pentru trei veacuri. Forţa de inerţie avea să fie reluată abia în timpurile noi, când seminţia întreagă s-a închegat din instinct, pregătind elaborarea unei conştiinţe depline şi a unei meniri.
Aceasta e una din explicaţiile ascunse ale ivirii lui Ştefan-sin-Bogdan-Voievod la tronul Moldovei.
Mai sunt şi altele.

_______________________________________
[1] Subregiune istorică a Galiției, cuprinsă între râurile Prut și Ceremuș în zilele noastre parte a Ucrainei.
[2] Conducătorul unui oraș, primar în Moldova.
[3] Catolic.
[4] Fier cu marca unui cap de bour cu care se însemnau răufăcătorii, vitele, pietrele de hotar etc.
[5] Vechiul nume al Polonilor.
[6] Oraşul Caffa, astăzi Feodosia, în Ucraina.
[7] Ceea ce se poate măsura sau număra; număr, mărime, volum, cantitate.
[8] Constrângere, oprimare, violență.
[9] Care își exercită influența asupra altui stat, aflat în raport de vasalitate cu acesta.
[10] Călău; gealat.
[11] A ațâța.
[12] Interval de timp între două posturi ortodoxe.
[13] Ciclul timpului.
[14] Produs; marfă.

# data[].attributes.attachment_link.description
La a şaptezecea aniversare a rapsodului, G. Călinescu rostea la Academie un elogiu vibrant: „Te vor cunoaşte peste veacuri omul de la munte, cel de lângă ape şi cel de la câmpie [...]. Rugina nu va roade slova ta. Vei pluti peste Styx".

# data[].attributes.headline
Dacă oamenii ar cunoaște arta iubirii, nu ar mai exista războaie...

# data[].attributes.subject
Dacă oamenii ar cunoaște arta iubirii, nu ar mai exista războaie...

# data[].attributes.body
Ora de lectură

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Biblioteca Națională pentru Copii „Ion Creanga”

# data[].attributes.attachment_link.title
Biblioteca Națională pentru Copii „Ion Creanga” on Facebook Watch

# data[].attributes.headline
Muzeul Național de Artă al Moldovei te invită să vizitezi prin intermediul unui TUR 3D spațiile expoziționale

# data[].attributes.subject
Muzeul Național de Artă al Moldovei te invită să vizitezi prin intermediul unui TUR 3D spațiile expoziționale

# data[].attributes.body
Ai fost vreodată la acest muzeu? Inspiră-te! După perioada de izolare, îl vom putea vizita și ăn mod real.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
© Tur virtual elaborat de www.virtualworld.md 2018

# data[].attributes.attachment_link.title
National Art Museum | Tur virtual elaborat de www.virtualworld.md 2018

# data[].attributes.attachment_link.description
National Art Museum | Tur virtual elaborat de www.virtualworld.md 2018

# data[].attributes.attachment_link.title
Film educativ...Lectie de viata -Fabiana officialpage

# data[].attributes.attachment_link.title
In vizită la Maestrul Andrei Mudrea! Expoziție de Arta Modernă !