# data[].attributes.headline
Czeglédi Csilla:  Breki és Emi délre költözik.                         Vivi, a kis vadliba, Breki béka, és Emi, az egér, egész nyáron együtt játszottak, és egymás legjobb barátaivá váltak. A hetek gyorsan teltek, és időközben eljött az ősz. Először hűvösebbek lettek a hajnalok, a falevelek zöldből színessé változtak, később pedig elérkeztek az első fagyok, reggelente jéghártya fedte a pocsolyák jegét. Vivi családja izgatott lett, tudták, hogy hamarosan eljön az idő, amikor délebbre kell vonulniuk a tél elől. A kisliba elméselte, hogy ilyenkor szárnyra kapnak, és hosszú, fáradságos repülésbe kezdenek, míg el nem érik a telelőhelyüket, ahol nem fagy be a víz, és találnak elegendő eleséget maguknak.  Vivi kíváncsian kérdezgetette a többieket, hogy mivel töltik majd a telet. Breki elmondta, hogy a kemény fagyok beállta előtt beleássa magát az iszapba a tó mélyén, ott szundikál tavaszig. Emi családja szorgalmasan dologozott a nyáron: kanyargós alagutakat ástak a rét alatt, ebbe hordták a búzaszemeket, és a téli hónapokra felhalmozott raktárkészletet.  A három barát annyi időt töltött együtt, amennyit csak tudott, úgy érezték, nem igazságos, hogy el kell szakadniuk egymástól, olyan jól mulattak együtt! A napok egyre rövidültek, mindenkinek hamarabb haza kellett érnie esténként. Érezték, hogy kevés idejük maradt, Vivinek egy-két napon belül indulnia kell! Egy reggel szokott helyükön, a nádas mellett találkoztak és a kisliba izgatottan fogadta barátait:-Figyeljetek! Van egy jó ötletem! Mi lenne, ha ti is elutaznátok velem délre? Világot láthatnátok, és nem kellene tavaszig várnunk arra, hogy újra együtt játszhassunk! -lelkendezett Vivi.Breki és Emi nagyon meglepődtek. és kételkedve fogadták az ötletet. -De hát mi nem tudunk repülni! -mondták. -Mégis hogyan tarthatnánk veled? -kérdezték bizalmatlankodva.-Ne aggódjatok, én ezt is kieszeltem! Mi majd repülünk, ahogyan máskor szoktunk, ti pedig jöhettek csónakon! Apa mesélte egyszer, hogy a patakok a folyókba ömlenek, és így eljutnak egészen a tengerig! -kiáltotta csillogó szemmel Vivi. -De olyan messze mi nem is megyünk, arra a gólyák és a fecskék járnak! -magyarázta a többieknek. Breki nem sokat habozott, szerette vizet, Emi azonban félelmetesnek találta a csónakázást, hiszen nem tudott úszni. Az izgalmas kalandból nem akart azonban kimaradni, és nem sok kedve volt hónapokig az idő nagy részét a föld alatt tölteni a testvéreivel!  Miután elhatározták, hogy útra kelnek, összedugták a fejüket, és egész nap azt tervezgették, hogyan tudnának csónakot építeni. Nekiláttak, és egy helyre hordták a csónak alkotórészeit: egy hosszú, egyenes gally lett a vitrorlarúd, egy széles gesztenyefalevél a vitorla. Fakéregből készült a csónak teste, és két gombát is vittek fel rá, hogy legyen hova behúzódni az eső elől. Emi aggódott, hogy nehogy valahogy vízbe essen, ezért néhány üres csigaházat is készítettek be mentőkötél gyanánt: az olyan pehelykönnyű, hogy lebeg a vizen, jól meg lehet kapaszkodni benne. Ezután gyűjtöttek egy kevés elemózsiát, és mire észbe kaptak, már útra készen álltak! Ekkor azonban szöget ütött a fejükbe valami:-Hogyan tegyük vízre a csónakot? Messze van innen a patak! – töprengtek. Találtak egy nagy lapulevelet, arra fektették a járművet. Megragadták kétfelől, és vonszolni kezdték a patakpart irányába. Nyögtek, sóhajtoztattak, fújtattak, de csak félútig bírták erővel, addigra nagyon elfáradtak! Hamarosan azonban szürke felhők hozták meg az őszi esőt, eleinte ráeredt, aztán zuhogott, és az esővíz vékony, gyors erek formájában sietett a patak felé. Felemelte a lapulevelet, és vele együtt a csónakot, ami így csakhamar a patak közelébe ért! Nem volt vesztegetni való idő, Breki és Emi bepattantak, nehogy a csónak gazdái nélkül induljon világot látni! Vivi felettük repkedett, a béka és az egér lelkesen integettek neki. Az eső reggelre elállt, a víz tükrét tejfehér köd borította. Este útra kelt a vadlúdcsapat is, nem látták ugyan őket, de hallották éles kiáltozásukat magasan a fejük felett. Emi és Breki ámulva figyelte, ahogy a patak a folyóba torkollott, csónakjukat egyre gyorsabban sodorták az erős hullámok. Befeküdtek a gomba alá és onnan figyelték a tájat, szemmel tartva a felettük haladó vadlúdcsapatot is. A locsogó hullámok hangja elzsongította őket, nagyokat pislogtak, szemük majdhogynem lecsukódott, amikor hirtelen egy óriási csuka emelkedett a levegőbe a hullámok közül csónakjuk előtt! A béka és a kisegér ijedtében felpattant, és borzongva nézték, ahogy a hal nagy, dülledt szemével vizslatja őket! A csuka gondolt egyet, csapott egyet a farkával, aztán visszaugrott a vízbe. Közben azonban a farkával meglökte a csónakot, ami ettől körbe-körbe forogni kezdett, mint egy búgócsiga! Breki és Emi kétségbeesetten kapaszkodott a szélébe, míg egyszer csak megérezték, hogy a partmenti nádasba sodródtak. A csónak fennakadt a nádszálak között, és félig a levegőben, félig a vízbe lógva himbálózott a nádon, mint egy kerge, furcsa nádirigó!-Jaj, de szédülök! Csakhogy megálltunk végre! - nyögte Emi, Breki pedig csak bólogatni tudott. Úgy megijedt a csukától, hogy egyelőre szóhoz sem jutott! Megpihentek, megnyugodtak és felmérték, hogy esett-e kár a csónakban. Ekkor látták meg, hogy az egyik fele megrepedt, az útra hozott ételük pedig kipotyogott a vízbe a nagy hánykolódástól. Vivi csapata észre sem vette, hogy mi történt, de nem is állhattak volna meg, szigorú szabályokat kellett a ludaknak követni a vándorlás alatt, a csapat érdeke olyankor a legfontosabb számukra. Breki és Emi elhatározták, hogy a csónakban éjszakáznak, és reggel majd eldöntik, hogy mitévők legyenek. Az őszi éjszaka hideg kezével simogatta őket, Breki pedig egyre jobban elálmosodott, lába elgémberedett a hűvös fán fekve. Eminek is reszkettek a fogai, úgy fázott, és ha őszinte akart lenni, hiányzott a biztonságos, langyos egérüreg, még hat testvére folyamatos csacsogása is! Így merültek álomba, reggel pedig arra ébredtek, hogy fényes, csillogó dér borítja a csónakot. Ahol az orra belelógott a vízbe, vékony jéghártya fedte. Tornáztak keveset, hogy felmelegedjenek, de Breki egyre lassabban mozgott, testvérei ilyenkor már régen az iszapban aludtak, és bizony őt is hívta a folyó mélye, csalogatta téli álomra. Emi látta, hogy nem tudnak együtt a partra kijutni, ezért elköszönt a békától, aki álmosan motyogva kívánt neki szerencsét. -Tavasszal megkereslek! -kiáltotta utoljára, és ezzel fejest ugrott a vízbe. Örült, hogy az utolsó pillanatban még volt lehetősége beleásni magát a puha iszapba, ami úgy takarta be, mint egy sötét, bársonyos takaró! Breki elmosolyodott és elégedetten merült álomba.Emi eközben felszaladt a nádszál tetejére, és körülnézett. Nem volt nagyon messze a part, de óvatosnak kellett lennie, nagyon nem szeretett volna belezuhanni a hideg, jeges vízbe! Ügyesen ugrott egyik nádszálról a másikra de útját állta a sáros víz, nem tudott kijutni a partra. Kétségbeesésében keservesen sírva fakadt: - Most mi lesz velem? Megfagyok és a pocakom is üresen korog már! – jajdult fel. Ebben a pillanatban egy kismadár röppent felé, Csöpi, a cinke járt arra! Emi rögtön megismerte, szomszédok voltak a réten, születésük óta ismerték egymást. A kisegér kiabálni és integetni kezdett:-Csöpi! Csöpi! Itt vagyok, gyere vissza! - kiáltozta. A cinke meglepetten fordult vissza és a levegőben cssapkodva kérdezte:-Te vagy az, Emi? Hogy kerültél ide? A családod tűvé tette az egész rétet utánad! Gyere, ülj fel a hátamra, hazaviszlek! – mondta. Emi felkapaszkodott a madár hátára, szorosan átkarolta a nyakát, és hazafelé vették az irányt. Útközben sorjában elmesélt mindent barátjának, aki csodálkozva hallgatta a kisegér kalandjait! Nemsokára ismerős lett a táj, hazaérkeztek. Emi megköszönte Csöpi segítségét, és szívét boldogság töltötte el, amikor meglátta az egérlyuk előtt sorakozó családját, rá vártak!-Itthon vagyok, megjöttem! – kiáltotta feléjük. Körbefogták Emit és sorra megölelgették, ő pedig arra gondolt, hogy mégiscsak többet ér a szerető otthon, mint a legizgalmasabb utazás! Sorra beléptek az ajtón meleg hajlékukba. Mind együtt voltak, most már jöhet a hideg tél!Fotók és grafikák: Baksa Katalin, Pinterest

# data[].attributes.subject
Czeglédi Csilla:  Breki és Emi délre költözik.                         Vivi, a kis vadliba, Breki béka, és Emi, az egér, egész nyáron együtt játszottak, és egymás legjobb barátaivá váltak. A hetek gyorsan teltek, és időközben eljött az ősz. Először hűvösebbek lettek a hajnalok, a falevelek zöldből színessé változtak, később pedig elérkeztek az első fagyok, reggelente jéghártya fedte a pocsolyák jegét. Vivi családja izgatott lett, tudták, hogy hamarosan eljön az idő, amikor délebbre kell vonulniuk a tél elől. A kisliba elméselte, hogy ilyenkor szárnyra kapnak, és hosszú, fáradságos repülésbe kezdenek, míg el nem érik a telelőhelyüket, ahol nem fagy be a víz, és találnak elegendő eleséget maguknak.  Vivi kíváncsian kérdezgetette a többieket, hogy mivel töltik majd a telet. Breki elmondta, hogy a kemény fagyok beállta előtt beleássa magát az iszapba a tó mélyén, ott szundikál tavaszig. Emi családja szorgalmasan dologozott a nyáron: kanyargós alagutakat ástak a rét alatt, ebbe hordták a búzaszemeket, és a téli hónapokra felhalmozott raktárkészletet.  A három barát annyi időt töltött együtt, amennyit csak tudott, úgy érezték, nem igazságos, hogy el kell szakadniuk egymástól, olyan jól mulattak együtt! A napok egyre rövidültek, mindenkinek hamarabb haza kellett érnie esténként. Érezték, hogy kevés idejük maradt, Vivinek egy-két napon belül indulnia kell! Egy reggel szokott helyükön, a nádas mellett találkoztak és a kisliba izgatottan fogadta barátait:-Figyeljetek! Van egy jó ötletem! Mi lenne, ha ti is elutaznátok velem délre? Világot láthatnátok, és nem kellene tavaszig várnunk arra, hogy újra együtt játszhassunk! -lelkendezett Vivi.Breki és Emi nagyon meglepődtek. és kételkedve fogadták az ötletet. -De hát mi nem tudunk repülni! -mondták. -Mégis hogyan tarthatnánk veled? -kérdezték bizalmatlankodva.-Ne aggódjatok, én ezt is kieszeltem! Mi majd repülünk, ahogyan máskor szoktunk, ti pedig jöhettek csónakon! Apa mesélte egyszer, hogy a patakok a folyókba ömlenek, és így eljutnak egészen a tengerig! -kiáltotta csillogó szemmel Vivi. -De olyan messze mi nem is megyünk, arra a gólyák és a fecskék járnak! -magyarázta a többieknek. Breki nem sokat habozott, szerette vizet, Emi azonban félelmetesnek találta a csónakázást, hiszen nem tudott úszni. Az izgalmas kalandból nem akart azonban kimaradni, és nem sok kedve volt hónapokig az idő nagy részét a föld alatt tölteni a testvéreivel!  Miután elhatározták, hogy útra kelnek, összedugták a fejüket, és egész nap azt tervezgették, hogyan tudnának csónakot építeni. Nekiláttak, és egy helyre hordták a csónak alkotórészeit: egy hosszú, egyenes gally lett a vitrorlarúd, egy széles gesztenyefalevél a vitorla. Fakéregből készült a csónak teste, és két gombát is vittek fel rá, hogy legyen hova behúzódni az eső elől. Emi aggódott, hogy nehogy valahogy vízbe essen, ezért néhány üres csigaházat is készítettek be mentőkötél gyanánt: az olyan pehelykönnyű, hogy lebeg a vizen, jól meg lehet kapaszkodni benne. Ezután gyűjtöttek egy kevés elemózsiát, és mire észbe kaptak, már útra készen álltak! Ekkor azonban szöget ütött a fejükbe valami:-Hogyan tegyük vízre a csónakot? Messze van innen a patak! – töprengtek. Találtak egy nagy lapulevelet, arra fektették a járművet. Megragadták kétfelől, és vonszolni kezdték a patakpart irányába. Nyögtek, sóhajtoztattak, fújtattak, de csak félútig bírták erővel, addigra nagyon elfáradtak! Hamarosan azonban szürke felhők hozták meg az őszi esőt, eleinte ráeredt, aztán zuhogott, és az esővíz vékony, gyors erek formájában sietett a patak felé. Felemelte a lapulevelet, és vele együtt a csónakot, ami így csakhamar a patak közelébe ért! Nem volt vesztegetni való idő, Breki és Emi bepattantak, nehogy a csónak gazdái nélkül induljon világot látni! Vivi felettük repkedett, a béka és az egér lelkesen integettek neki. Az eső reggelre elállt, a víz tükrét tejfehér köd borította. Este útra kelt a vadlúdcsapat is, nem látták ugyan őket, de hallották éles kiáltozásukat magasan a fejük felett. Emi és Breki ámulva figyelte, ahogy a patak a folyóba torkollott, csónakjukat egyre gyorsabban sodorták az erős hullámok. Befeküdtek a gomba alá és onnan figyelték a tájat, szemmel tartva a felettük haladó vadlúdcsapatot is. A locsogó hullámok hangja elzsongította őket, nagyokat pislogtak, szemük majdhogynem lecsukódott, amikor hirtelen egy óriási csuka emelkedett a levegőbe a hullámok közül csónakjuk előtt! A béka és a kisegér ijedtében felpattant, és borzongva nézték, ahogy a hal nagy, dülledt szemével vizslatja őket! A csuka gondolt egyet, csapott egyet a farkával, aztán visszaugrott a vízbe. Közben azonban a farkával meglökte a csónakot, ami ettől körbe-körbe forogni kezdett, mint egy búgócsiga! Breki és Emi kétségbeesetten kapaszkodott a szélébe, míg egyszer csak megérezték, hogy a partmenti nádasba sodródtak. A csónak fennakadt a nádszálak között, és félig a levegőben, félig a vízbe lógva himbálózott a nádon, mint egy kerge, furcsa nádirigó!-Jaj, de szédülök! Csakhogy megálltunk végre! - nyögte Emi, Breki pedig csak bólogatni tudott. Úgy megijedt a csukától, hogy egyelőre szóhoz sem jutott! Megpihentek, megnyugodtak és felmérték, hogy esett-e kár a csónakban. Ekkor látták meg, hogy az egyik fele megrepedt, az útra hozott ételük pedig kipotyogott a vízbe a nagy hánykolódástól. Vivi csapata észre sem vette, hogy mi történt, de nem is állhattak volna meg, szigorú szabályokat kellett a ludaknak követni a vándorlás alatt, a csapat érdeke olyankor a legfontosabb számukra. Breki és Emi elhatározták, hogy a csónakban éjszakáznak, és reggel majd eldöntik, hogy mitévők legyenek. Az őszi éjszaka hideg kezével simogatta őket, Breki pedig egyre jobban elálmosodott, lába elgémberedett a hűvös fán fekve. Eminek is reszkettek a fogai, úgy fázott, és ha őszinte akart lenni, hiányzott a biztonságos, langyos egérüreg, még hat testvére folyamatos csacsogása is! Így merültek álomba, reggel pedig arra ébredtek, hogy fényes, csillogó dér borítja a csónakot. Ahol az orra belelógott a vízbe, vékony jéghártya fedte. Tornáztak keveset, hogy felmelegedjenek, de Breki egyre lassabban mozgott, testvérei ilyenkor már régen az iszapban aludtak, és bizony őt is hívta a folyó mélye, csalogatta téli álomra. Emi látta, hogy nem tudnak együtt a partra kijutni, ezért elköszönt a békától, aki álmosan motyogva kívánt neki szerencsét. -Tavasszal megkereslek! -kiáltotta utoljára, és ezzel fejest ugrott a vízbe. Örült, hogy az utolsó pillanatban még volt lehetősége beleásni magát a puha iszapba, ami úgy takarta be, mint egy sötét, bársonyos takaró! Breki elmosolyodott és elégedetten merült álomba.Emi eközben felszaladt a nádszál tetejére, és körülnézett. Nem volt nagyon messze a part, de óvatosnak kellett lennie, nagyon nem szeretett volna belezuhanni a hideg, jeges vízbe! Ügyesen ugrott egyik nádszálról a másikra de útját állta a sáros víz, nem tudott kijutni a partra. Kétségbeesésében keservesen sírva fakadt: - Most mi lesz velem? Megfagyok és a pocakom is üresen korog már! – jajdult fel. Ebben a pillanatban egy kismadár röppent felé, Csöpi, a cinke járt arra! Emi rögtön megismerte, szomszédok voltak a réten, születésük óta ismerték egymást. A kisegér kiabálni és integetni kezdett:-Csöpi! Csöpi! Itt vagyok, gyere vissza! - kiáltozta. A cinke meglepetten fordult vissza és a levegőben cssapkodva kérdezte:-Te vagy az, Emi? Hogy kerültél ide? A családod tűvé tette az egész rétet utánad! Gyere, ülj fel a hátamra, hazaviszlek! – mondta. Emi felkapaszkodott a madár hátára, szorosan átkarolta a nyakát, és hazafelé vették az irányt. Útközben sorjában elmesélt mindent barátjának, aki csodálkozva hallgatta a kisegér kalandjait! Nemsokára ismerős lett a táj, hazaérkeztek. Emi megköszönte Csöpi segítségét, és szívét boldogság töltötte el, amikor meglátta az egérlyuk előtt sorakozó családját, rá vártak!-Itthon vagyok, megjöttem! – kiáltotta feléjük. Körbefogták Emit és sorra megölelgették, ő pedig arra gondolt, hogy mégiscsak többet ér a szerető otthon, mint a legizgalmasabb utazás! Sorra beléptek az ajtón meleg hajlékukba. Mind együtt voltak, most már jöhet a hideg tél!Fotók és grafikák: Baksa Katalin, Pinterest

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Preview of Spotify

Sign up to get unlimited songs and podcasts with occasional ads. No credit card needed.

# data[].attributes.attachment_caption
Tevékenység terv- A víz világnapja - Aprajafalva - Értékpercek

# data[].attributes.attachment_link.title
Tevékenység terv- A víz világnapja - Aprajafalva - Értékpercek

# data[].attributes.attachment_link.description
TémaismertetőMinden év március 22-én a víz világnapjára koncentrálunk. A gyerekekben már egészen kicsi kortól tudatosítanunk kell, hogy vigyáznunk kell a Földünkre, ahol élünk, és nem csak ezen a napon, hanem az év minden egyes napján, bármit cselekszünk. Védenünk kell az állatokat, gondozni a növényeket, óvni környezetünket.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Társasjáték 2-4 játékos részére, 4 éves kortól

A víz nagyon fontos az életünkben. Földünk legnagyobb felületét víz borítja, és testünk fontos alkotóeleme. Sokféle formában találkozunk vele a mindennapokban. Táplálék, élettér, energiatermelő erőforrás, és használjuk a háztatásban, munkához és szórakozáshoz. Mi jut eszedbe a képekről? Miért fontos a képen látható élőlény vagy tárgy számára a víz?

A játék segítségével a gyerekek megismerhetik a víz szerepét életünkben. Ezáltal megértik, miért fontos vigyáznunk rá és takarékoskodnunk vele.

# data[].attributes.attachment_link.description
A víz nagyon fontos az életünkben. Földünk legnagyobb felületét víz borítja, és testünk fontos alkotóeleme. Sokféle formában találkozunk vele a mindennapokban. Táplálék, élettér, energiatermelő erőforrás, és használjuk a háztatásban, munkához és szórakozáshoz. Mi jut eszedbe a képekről? Miért fontos a képen látható élőlény vagy tárgy számára a víz?

# data[].attributes.body
A VÍZ VILÁGNAPJA: március 22. 💦

Az alábbi vers által a VÍZ KÖRFORGÁSÁVAL ismerkedhetnek meg a kicsik, valamint megérthetik azt is, hogy az élethez vízre van szüksége minden élőlénynek.

🌞🌧💦🌿🦆

Az esőfelhő története
/Mentovics Éva

Esőfelhőt visz a szél,
kis felhőcske így mesél:
- Tegnap kerek tó voltam,
vadkacsákat hordoztam.

Nap sugara nyúlt értem,
s hopp, fent voltam az égben.
Fodros felhővé váltam,
erdők felett lófráltam.

Szellők szárnyán lebbenek,
társam is van, rengeteg.
Kéklő égen kószálok,
záport küldök le rátok.

Loccsannak a vízcseppek
- az éltető, friss permet.
Szóljon, aki inni kér,
hisz a vizem kincset ér!

🌦💦🦤

Olvasható: a "Hónapról hónapra" című kötetemben

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Preview of Spotify

Sign up to get unlimited songs and podcasts with occasional ads. No credit card needed.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Készítsen feladatokat gyorsan, egyszerűen

# data[].attributes.attachment_link.description
Párosító - Érintse meg a megfelelő párokat, addig, míg el nem fogynak

# data[].attributes.body
Mi lesz a vízből? Mivé tudjuk átalakítani? Csináljatok limonádét, szörpöt, teát! Beszéljétek át, miként lesz a vízből valami egészen más! Ismerkedhettek a halmazállapotokkal is. Fagyasszatok jégkockákat, forraljatok el egy tál vizet, és értelmezzétek a történteket!

# data[].attributes.body
Matematika:
Összehasonlítások:

Hosszú-rövid
Széles-keskeny
Gyors-lassú
Alacsony-magas
Kevesebb-több
Tapasztalatszerzés terepasztalon,
szabad játék közben és a kirándulás alkalmával

# data[].attributes.body
Öntögessetek!

Poharak, csészék segítségével öntsetek át egyik tálból vizet egy másik tálba! Ha megy, akkor meg lehet próbálni poharakba ragasztócsíkkal jelzett, előre meghatározott mennyiségeket önteni. Ez jó alkalom, hogy beszélgessetek a mennyiségekről. Melyik pohárban van több? Melyikben kevesebb? Melyik a nehezebb? Melyik a könnyebb? Önts a két pohárba ugyanannyi vizet!

# data[].attributes.body
Beszélgessetek a vízről és annak fontosságáról!

Milyen érzés hozzáérni a vízhez? Milyen leszel, ha leöntenek vízzel?

Miért fontos a víz? Megisszuk, állatok élnek benne, öntözzük vele a növényeket, strandolni járunk a partjára, hajóval tudunk rajta utazni, rakományt szállítani, lehúzzuk vele a vécét, stb. A gyerek életkorának megfelelően érdemes csak belemenni. Minél több felhasználását soroljuk fel, minél több összefüggést tudunk elmagyarázni a víz és a hétköznapi életünk alapvető jelenségei között, annál jobb.

Hol találunk vizet? Hogy kerül a csapba? Honnan erednek a folyók? Mibe folynak bele?

# data[].attributes.body
Ess eső, ess,

holnap délig ess,

Zab szaporodjék,

búza bokrosodjék,

Az én hajam olyan legyen,

mint a csikó farka,

Még annál is hosszabb,

Mint a Duna hossza.

Még annál is hosszabb,

Mint a világ hossza.

# data[].attributes.body
Esik az eső,

Hajlik a vessző,

Haragszik a katona

Mert megázik a lova

Ne haragudj katona,

Majd kisüt a napocska,

Megszárad a lovacska.

Ess, eső, ess

Holnap délig ess,

Az én kicsi báránykámnak

Jó legelőt vess!

# data[].attributes.body
Mesék:
Mese a piros kalapos békáról /lengyel mese/
Az óriás pók
A három csibe –francia mese
Versek:
Hívjad a falovacskát
Hallod-e te kiskovács
Evezünk a Balatonban
Sarkady Sándor: Békanóta
Weöres Sándor: Békakirály
Egyszer volt egy ember
Hol lakik a halacska?
Vízi vers
Esztergályos Erzsébet: Esőcseppek
Mentovics Éva: Esőtánc

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
MESE TV - dalok, mesék, rajzfilmek gyerekeknek

# data[].attributes.attachment_link.title
Palya Bea: Esőtánc (dal kisgyerekeknek) | MESE TV

# data[].attributes.body
Rajzolj!

# data[].attributes.body
A játékosok körben, egymástól kb. 2 m távolságban helyezkednek el, és ritmikusan mondják:

Tisza, Duna, Dráva, Száva, Törjön ki a lábad szára.

A mondóka minden szavánál kézről kézre körben repül a labda; do Akihez a „szára” szóra kerül a labda, annak fel kell emelnie az egyik lábát és így játszik tovább.

Ha valakire már kétszer esett a „szára" szó, az nemcsak fél lábon, de fél kézzel játszik tovább, a másik kezét hátrateszi. Ugyanez a büntetés jár annak is, aki elejti a labdát.

A harmadik büntetésnél már le kell kuporodnia, a negyediknél ki kell állnia a játékból.

# data[].attributes.body
Keress szigetet magadnak!

A teremben szétszórtan karikák. Egyel kevesebb, mint ahányan a játékot játsszuk. A játékosok ezek között „hajóznak”. „Szigetre!” felszólításra mindenki keres magának egy karikát. Akinek nem jut üres karika, ő adja a következő jeleket: „Vízre!”„Szigetre!”

Változat: A játékvezető felszed néhány karikát: „Egyre több sziget kerül víz alá. Segítsenek

egymásnak!”

# data[].attributes.body
Apály! Dagály! Özönvíz! – Mászás le-föl bordásfalon

Apály: alsó fok; Dagály: feljebb; Özönvíz: egész magasra másznak a gyerekek.

# data[].attributes.body
Árbocra! Hajóra! Vízbe!

– „Árbocra!” kiáltásra a „matrózok” sietnek fel a bordásfalra.

– „Hajóra!” kiáltásra a „matrózok” fellépnek a padokra (vagy zsámolyokra).

– „Vízbe!” kiáltásra lehasalnak a talajra, és úszó mozdulatokat végeznek.

# data[].attributes.body
A gyerekek békaugrásban menekülnek a békafogók elől. (Mi két fogóval játsszuk.) Akiket megfognak, kővé változnak, és kerülgetni kell őket. Az győz, aki utoljára marad.

# data[].attributes.body
– „Ki ér át a túlsó partra?”

A gyerekek kisszőnyegen ülnek a terem egyik végében. Lábuk hajlítva, talpuk a talajon. A talajra helyezett kezük és talpuk segítségével haladnak popsijuk alatt a szőnyeggel a kijelölt „partig”.

# data[].attributes.body
Tekenőbe tiszta víz.

– Minek az a tiszta víz?

– Kis kertet locsolni.

– Minek az a kis kert?

– Tököt belévetni.

– Minek az a tök?

– Disznót meghízlalni.

– Minek az a disznó?

– A háját megvenni.

– Minek az a háj?

– Szekeret megkenni.

– Minek az a szekér?

– Lányokat, bábokat

Rajta hurcolgatni.

# data[].attributes.body
- a vízről:

Fenn is van, lenn is van,

kinn is van, benn is van,

néma is, zenél is,

lágy is és kemény is,

fehér is, szürke is,

lomha is, fürge is. Mi az?

(víz)

Felhőből jön, földre ér,

onnan hamar visszatér. Mi az?

(eső)

Hanyatt fekszik,

úgy szalad,

Erdőn, völgyön át halad. Mi az?

(patak)

# data[].attributes.body
Népdalok a vízről:

1. Általménnék én a Dunán...

„Általmennék én a Dunán, nincs ladik,

De nem tudom, hogy a rózsám hol lakik.

Túl a Dunán az ökreit itatja,

Idehallik Csákó, Szilaj harangja.”

2. Zátonyi Dunának...

"Zátonyi Dunának

Sok hal van a vizibe,

Gyere kisangyalom,

Szedjük ki belőle."

3. Bazsa Mári libája...

„Bazsa Mári libája

Belement a Tiszába.

Kettőt lépett utána,

Sáros lett a Bazsa Mári

fehér alsó szoknyája”

# data[].attributes.body
Vizes kísérlet: készítsetek örvényt!

Egy befőttesüvegbe öntsetek vizet, és keverjétek meg jól – körbe-körbe. Cseppentsetek bele egy csepp temperát vagy ételfestéket, ekkor jól láthatóvá válik az örvény.

# data[].attributes.attachment_link.title
Zene Ovi / Őszi jeles napok  - Csepp, csepp, csepereg

# data[].attributes.body
Mese:

Zelk Zoltán: A patak meséje

A patak szélén álldogáló bokor egyszer megkérdezte a locsogó pataktól:

– Mondd, hová sietsz, hogy sohasem állsz meg? Mi dolgod van tulajdonképpen?

– Elmondanám – felelte a kispatak -, ha versenyt futnál velem, mert hosszú ez a történet, s nincs időm órahosszat beszélgetni. De, ha akarod, utam végén elmondom a folyóparti fának s megkérem, hogy üzenje meg neked egy falevélen.

A bokor örömmel beleegyezett, s várta, hogy mikor jön meg a falevélre írt üzenet. Nem sokáig kellett várnia, harmadnap odaérkezett a Természet postása, a szél, s a bokor ágai közé hajította a folyóparti fa üzenetét. Köszönt is, de nem állt meg, hiszen még messzi út várt rá, erdőkbe, kertekbe, hegyek tetejére vitte a rábízott faleveleket.

A patakparti bokrok kíváncsian hajoltak össze a lombjaikkal, valamennyien tudni akarták, mi van a levélben. De várniok kellett, míg kisüt a nap, mert bokortársuk már bizony öreg volt, s csak napfénynél tudott olvasni. Mikor aztán a nap kisütött, megtudhatták végre, hogy miért olyan sietős az útja a pataknak.

– Egyszer régen, nagyon régen, négy testvér élt a földön: négy kis forrás. Nagyon szerették egymást, boldogan éltek együtt a hegy tövében, csak azon búsultak, hogy nem vándorolhatják be az egész világot. Öreg barátjuk, a hegy, azt tanácsolta nekik, hogy az egyik induljon világgá, s ha hazajön, mesélje el a többieknek, hogy mit látott.

Így is történt. Nagy búcsúzkodás, sírás-rívás közben útrakelt a kis forrás, miközben a hegy, a szél s az erdő jó tanácsokat kiabáltak utána.

De hiába várták, elmúlt egy év, elmúlt kettő, elmúlt három, a forrás még mindég nem tért vissza.Amikor aztán a negyedik évben is hiába várták, elhatározták, hogy egyikük elindul s megkeresi. Igen ám, de hol, merre, mikor már negyedik éve nem hallottak róla semmit? Így töprengtek, szomorkodtak, mikor váratlanul egy madár szállott le hozzájuk, s kéretlenül is megszólalt:

– Nagy hírt hozok nektek a testvéretekről! Akár hiszitek, akár nem, már nem forrás ő, hanem tenger! Olyan nagy és hatalmas, hogy három hét alatt sem tudok átrepülni a partjai között. Ő már nem jöhet többé közétek, de nagyon vágyik utánatok, s ezért arra kér, hogy ti menjetek hozzá.

Egyéb sem kellett, az egyik forrás rögtön útrakelt, s ment, amerre a madár vezette. De ő sem jött vissza, sem egy, sem két, sem három év múlva, helyette is madár jött el a negyedik évben.

– Akár hiszitek, akár nem, folyó lett a ti testvéretekből! Nagyon vágyik már utánatok, kér, hogy menjetek el hozzá…

Amikor idáig ért a bokor az olvasásban, megszólalt a patak: – Egy percre megállhatok, a végét már én mondom el. Amikor ezt meghallottam a madártól, én is útra keltem. Patakká változtam, s azóta is mindennap elszaladok folyóvá lett testvéremhez. Legkisebb testvérem, a forrás üzenetét viszem a folyóhoz, ő pedig a tengerhez. Így élünk mi négyen azóta is együtt, így szeretjük egymást továbbra is, s így fogjuk szeretni, amíg világ a világ…

# data[].attributes.body
Lassan forog a kerék…

Lassan forog a kerék,

Mert a vize nem elég.

Gyorsan forog a kerék,

Mert a vize már elég.

Földi Erzsébet: Csobogó

Hűs erdőben forrás fakad

esővíztől el nem apad,

kövek között gyorsan szalad

hegyoldalban érré dagad.

Mikorra a hajnal hasad

csermely borzol kosbor hajat,

árnyas fák közt kerget halat

kavicsgyűjtő fürge patak.

Weöres Sándor: Tó vize

Tó vize, tó vize csupa nádszál,

Egy kacsa, két kacsa odacsászkál.

Sárban ezer kacsa bogarászik,

Reszket a tó vize, ki se látszik.

Tamkó Sirató Károly: Dal a tóról

Ez a tó ha enyém lenne,

Minden nap fürödnék benne,

A forró nyár ünnepére

Leúsznék a fenekére.

Cirógatnám sok szép halát,

Bíztatnám a békák karát,

Cimboráznék a csiborral,

Kínálgatnám mézzel borral.

Fésülném a habok fodrát,

Ugratnám a vízibolhát.

Hínár karosszékben ülvén

Rák ollóját köszörülném.

Ha ez a tó enyém lenne,

Nap, Hold szebben menne benne.

Kék hajnalon, opál estén

A titkait mind kilesném.

Dédelgetném én naphosszat,

– Boldog lenne minden moszat.

# data[].attributes.attachment_link.title
Valamit visz a víz 2019. - Nemzeti Fenntartható Fejlődési Tanács

# data[].attributes.body
Képesség fejlesztés

1. Értelmi képességek fejlesztése ismeretbővítéssel (folyók, tavak kialakulása, sós és édes vizeink, közvetlen környezetünk vizei)
2. Szociális képességek fejlesztése közös tevékenységek, játékok közben. Pozitív érzelmi viszony kialakítása közvetlen környezetünk vizei iránt.
3. Verbális képességek fejlesztése beszédértéssel, szókincs- bővítéssel, verbális és metakommunikációs eszközökkel
4. Testi képességek:
Nagymozgások fejlesztése dramatikus játékok, szerepjátékok, mozgásos és dalos játékok, finommozgások fejlesztése vizuális tevékeny- ségek közben.

Siker kritériumok, feladatok:
 A heti tevékenységek általi tapasztalatszerzés eredményeként alakuljon ki pozitív érzelmi viszony közvetlen környezetünk vizei iránt.
 A tevékenységek során megismert új szavak épüljenek be játékukba.
 Tapasztalatszerzés biztosítása közvetlen megfigyeléssel, (kirándulás alkalmával) tevékenységgel, (kísérletezés terepasztalon) mese segítségével, képek nézegetése által, otthonról hozott tapasztalatok megbeszélésével.
 Összefüggő beszéd fejlesztése az átélt élmények elmondásával.
 Szókincsbővítés képek nézegetése, kísérletezés, mese-vers által.
 Játék közben osztozzanak meg az eszközökön, segítsék egymást közös tevékenységek közben.
-Vizeink kialakulása.
A víz mozgása .
Folyó és állóvizek
Édes és sós vizek .
Forrás, patak, folyó, tó .
Kreativitásuk, fantáziájuk fejlesztése szabad önkifejezés, alkotás közben.
Mozgásos és dalos játékok
szabályait értsék meg, és igyekezzenek betartani

# data[].attributes.body
Siker- kritériumok:
 Ismerjék fel a víz
fontosságát életünkben. Ismerjék meg és óvják közvetlen környezetünk vizeit.
 Alakuljon ki pozitív érzelmi viszony a tópart élővilágához.
„Víz, víz, tiszta víz...”
 A szerepjátékukhoz használt
eszközök kitalálásában, és elkészítésében aktívan vegyenek részt.
 A tevékenységek során megismert új szavak épüljenek be játékukba.
 Fejlődjön az összefüggő, kifejező, értelmes beszéd képessége.
 A heti tevékenységek során
szerzett tapasztalataikat tudják
beépíteni szerepjátékukba. Osszák meg egymás között a szerepeket, és segítsék egymást sikerélményhez a játékban, ill. a tevékenységek során.
 Nagymozgásuk harmonikusabbá válik, a finommozgásuk, eszközhasználatuk fejlődik.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
2990 Ft

Exner Nika - Binges Viki - Virág Annamária

Környezetvédelmi mesék és játékok gyermekeknek
ÚJRAPAPÍRON!
Illusztrálta: Imrei Boglárka
Oldalak száma: 80 oldal
Méret: 17×22 cm
Borító: Keménytáblás, cérnafűzött
Illusztrációk: színes
ISBN: 978-963-12-5839-4
Kiadó: Dr Exner Veronika
Kiadás éve: 2016
Ajánlott korosztály: 6-9 év

A könyv kiadása a Nemzeti Kulturális Alap támogatásával valósult meg.

# data[].attributes.attachment_link.description
2990 Ft Exner Nika - Binges Viki - Virág Annamária ÚJRAPAPÍRON! Illusztrálta: Imrei Boglárka Oldalak száma: 80 oldal Méret: 17×22 cm Borító: Keménytáblás, cérnafűzött Illusztrációk: színes ISBN: 978-963-12-5839-4 Kiadó: Dr Exner Veronika Kiadás éve: 2016 Ajánlott korosztály: 6-9 év A könyv kiadása a Nemzeti Kulturális Alap támogatásával valósult meg.

# data[].attributes.attachment_link.title
Berg Judit: Lengekalendárium - Négy évszak a Nádtengeren

# data[].attributes.attachment_link.description
Szép kivitelezésű, művészi grafikákkal ellátott könyv. Különlegessége, hogy bár mesél, ugyanakkor valós, természetismereti tényeket is közvetít olvasói felé. Az oldalakról a gyerekek érdeklődését felkeltő vidám, mókás érdekességek köszönnek vissza. Minden együtt van ahhoz, hogy a vízparti élővilághoz kötődő ismeretek észrevétlenül is a gyerekfejben ragadjanak. A kalendáriumhoz egy, a szerző Lengemesék könyvsorozatához kapcsolódó, rajzfilm DVD-t is tartozik.

# data[].attributes.attachment_link.title
Víz világnapja 1. - A víz körforgása óvodásoknak

# data[].attributes.attachment_link.description
Március 22-én ünnepeljük a víz világnapját! “A világnap célja, hogy ráirányítsa a figyelmet a mindenki számára elérhető, tiszta víz fontosságára és az édesvízkészletek veszélyeztetettségére. A világnapot 1992-ben, a Rio

# data[].attributes.body
Képzeletjáték:

Ez a terem nem terem, hanem egy óriási tó. Ki lakik benne?

# data[].attributes.attachment_link.title
Víz világnapja 2. nap - Csepereg az eső - játékok óvodásoknak

# data[].attributes.attachment_link.description
Tegnap elkészítettük a víz körforgását szemléltető játékot, ma pedig az esővel játszunk! Hoztunk nektek 5 esős játékot, amitől biztosan nem lesztek vizesek, és esernyőre sem lesz szükségetek! :) A csepereg az eső játékot játszhatjuk míg a vacsora készül, vagy amíg Anya vasal. A gyerekek üljenek le egy asztalhoz, és az utasításainkra különböző ujj és kézmozgásokat végezzenek.

# data[].attributes.body
http://fejleszto.fpsz.hu/izgo-mozgo-jatekok/ugralo-beka/

# data[].attributes.attachment_link.title
Cápa csali 🦈 teljes mesefilm magyarul online

# data[].attributes.attachment_link.title
Borka és a varázsruha - Borka fél a víztől (12. epizód)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A tiszta ivóvíz az egyetlen élelmiszer, amely semmi mással nem pótolható, az emberi élet nélkülözhetetlen feltétele. A víz jelentős mennyiségével tűnik ki az emberi szervezetet felépítő vegyületek közül. Az újszülöttek testének körülbelül 70%-a víz, mely később az élet előrehaladtával folyamatosan csökken - a felnőtt ember szervezete átlagosan 60%, míg az idős emberé csupán 50% vizet tartalmaz.
A vérnyomástól a salaktalanításig
A víz élettani szerepe a szervezetben rendkívül sokrétű. Nem csupán fő alkotórésze a testet felépítő sejteknek, hanem számtalan biokémiai folyamat kiindulási és végterméke. Lehetővé teszi a vérkeringést és befolyásolja a vér összetételét. Biztosítja a megfelelő vérnyomást, részt vesz az emésztési és felszívódási folyamatokban, a salakanyagok kiválasztásában. Segíti a testhőmérséklet szabályozását és az egészséges sav-bázis egyensúly megtartását. Annak ellenére, hogy a szervezet víztartalma viszonylag állandó, folyamatos cserélődésben van. A napi átlagos vízveszteség körülbelül 2,3-2,5 liter, de mivel egészséges szervezetben a folyadékfelvétel és -leadás egyensúlyban van, ugyanennyi vizet vesz fel az ember folyadékok és egyéb táplálékok formájában.
Fiatalon tart, segít a koncentrációban és szépít
Ha a vízháztartás egyensúlya megbillen, csökken a vízfelvétel, vagy a szervezet több folyadékot veszít, mint amennyit felvesz, az kiszáradáshoz vezet. A dehidráció jellemző tünetei lehetnek a száraz nyelv és nyálkahártyák, aláárkolt szemek, hűvös végtagok, sápadt bőr és a csökkent vizeletmennyiség. Megfelelő vízfogyasztás mellett azonban lassulnak az öregedési folyamatok, nem tudnak lerakódni a salakanyagok, a vér megfelelően híg marad, és a fizikai és a szellemi teljesítőképesség sem szenved kárt. Ha azonban a testtömeg folyadéktartalmának 5%-át elveszítjük, akkor a munkaképesség akár 30%-kal is csökkenhet.

Egy felnőtt embernek naponta körülbelül 2-3 liter folyadékra van szüksége, amelyet részben folyadékfogyasztással - 1,5-2 liter -, részben a táplálkozás során magas víztartalmú ételekkel - levesek, főzelékek, zöldségek, gyümölcsök - kell fedezni.

A csapvíztől a forrásvízig
Amikor emberi fogyasztásra szánt vizekről beszélünk, többféle kategóriát kell megkülönböztetnünk. A természetes ásványvíz természetes állapotában emberi fogyasztásra szánt, hivatalosan elismert víz, amely ásványi anyag- és nyomelem-tartalma, valamint egyéb összetevőinek következtében egészségi szempontból előnyös tulajdonságokkal rendelkezik, összetétele és hőmérséklete közel állandó. Az ásványvizek literenként legalább 1000 mg oldott sót tartalmaznak, de még az 50 mg/l oldott anyagnál kevesebbet tartalmazó víz is lehet ásványvíz, ha valamely oldott anyaga, illetve valamely biológiailag aktív anyaga elér, vagy meghalad egy bizonyos, előírt határértéket. Napjainkban inkább olyan vizeket választunk mindennapi fogyasztásra, melyben minél kevesebb az oldott anyagok mennyisége. A nagy oldott anyag tartalmú vizek sokszor csak gyógyvízként kerülnek forgalomba.

A gyógyvíz olyan ásványvíz, amelynek orvosilag bizonyítottan gyógyhatása van. A gyógyvizek lehetnek hidegek és melegek, fürdésre és ivásra egyaránt alkalmazhatók. Fontos megjegyezni, hogy ezek a vizek nem fogyaszthatók napi rendszerességgel. A forrásvíz mélyen fekvő rétegekből származik, és helyben palackozzák. A vízkivétel helyének meg kell felelnie az ivóvízrendelet előírásainak. A csapvíz földalatti, felszíni vagy forrásvíz, melyet szűréssel és tisztítással készítenek elő, mielőtt a vezetékbe kerül. A megfelelő minőség érdekében többféle fizikai, kémiai és mikrobiológiai beavatkozást végeznek. Aszikvíz, más néven szódavíz, szénsavval telített, bakteriológiailag és kémiailag kifogástalan ivóvíz. Érdekessége, hogy feltalálója, Jedlik Ányos miatt hungarikumnak tekinthető.
Hasznos nyomelemek, ásványi anyagok
Az ásványvizek fogyasztása a szervezet folyadék- és ásványisó-pótlását egyaránt szolgálja, hiszen olyan nyomelemeket tartalmaznak, amelyek a szervezet számára könnyen feldolgozhatók és beépíthetők. Ilyenek a kalcium, magnézium, kálium és nátrium, melyek mellett megtalálható a klór, a vas, a cink, a foszfor, a fluor, a jód és a szilícium is. Az oldott anyagok fajtája és mennyisége határozza meg a víz ízét, ami jellemző lehet településenként vagy régiónként. A természetes vagy hozzáadott szénsavtartalom pedig tovább növeli az üdítő hatásukat.

Tippek és javaslatok különböző ásványvizek fogyasztására
A rendszeres fogyasztásra szánt ásványvizek kiválasztásánál ügyelj arra, hogy a termék minél kisebb, például 20 mg/l alatti nátriumtartalmú legyen - ilyen a Vivien, az Óbudai Gyémánt, a NaturAqua és a Lillafüredi -, ugyanis sózással így is elég mennyiséget juttat az ember a szervezetébe, valamint a nagyobb, Na-tartalmú vizek fogyasztása emelkedett vérnyomás és vizenyők esetén nem ajánlottak.
Egyes ásványvizek és gyógyvizek jótékony hatásúak lehetnek bizonyos emésztőrendszeri panaszok esetén. A teljesség igénye nélkül elmondható, hogy a Na-, K-hidrogén-karbonátos ásványvizek - Balfi, Fonyódi, Parádi, Szegedi Anna - jól alkalmazhatóak gyomorsav-túltengésnél, illetve epepanaszoknál. Ca-, Mg-hidrogén-karbonátos vizek - Balatonfüredi, Kékkúti, Mohai Ágnes, Parádi - hatékonyak lehetnek csontritkulás esetén, a vastartalmú vizek - Parádi Clarissa forrás, Mohai Stefánia forrás, Csopaki víz - pedig vashiányos állapotokban. A jódos, brómos vizek - Sóshartyáni Jódaqua, Debrecen, Hajdúszoboszló, Kecskemét, Eger - a pajzsmirigy jódhiányos állapotaiban, az emésztőrendszer gyulladásos megbetegedéseiben, epe- és hasnyálmirigy-működés fokozására alkalmasak. A keserűsós gyógyvizek, szulfátion, Na-glaubersós, Mg-tartalmú vizek - Mira, Hunyadi János, Ferenc József - kiválóan használhatók gyomor- és epepanaszokban. Hashajtó hatásuk igen jelentős, székrekedés megelőzésére is hasznosak lehetnek, de jó tudni, hogy gyomorfekély, hányás, hasmenés esetén nem alkalmazhatóak. Végezetül egy jó tanács: vigyázz az egyszerű szénsavas vizek fogyasztásával, gyomorsav-túltengésnél, gyomorfekély esetén, puffadásnál nem ajánlott a fogyasztásuk.
Válassz a coca-cola piktogrammal ellátott ételeink közül, és vásárolj hozzá egy Naturaqua Emotion 0,5l terméket és megajándékozunk egy Naturaqua 0,5l ásványvízzel, ezzel is támogatva a megfelelő mennyiségű folyadék bevitelét.

Központ: 1117 Budapest, Budafoki út 52. (a Kelenföldi Erőmű területén) Kérdésedet, illetve véleményedet írd meg nekünk az info@melodin.hu címre és mi rövid időn belül válaszolunk.

# data[].attributes.attachment_link.description
A tiszta ivóvíz az egyetlen élelmiszer, amely semmi mással nem pótolható, az emberi élet nélkülözhetetlen feltétele. A víz jelentős mennyiségével tűnik ki az emberi szervezetet felépítő vegyületek közül. Az újszülöttek testének körülbelül 70%-a víz, mely később az élet előrehaladtával folyamatosan csökken - a felnőtt ember szervezete átlagosan 60%, míg az idős emberé csupán 50% vizet tartalmaz.

# data[].attributes.attachment_link.title
11 Érdekesség A Vízről | Víz Világnapja - Március 22.

# data[].attributes.attachment_link.title
Minden napra egy mese - Zelk Zoltán: Párácska. Elmeséli Baráth Gáborné

# data[].attributes.body
Hajót hordok hátamon,
megtorpanok gátakon,
gépet hajtok, kereket
húgaim a fellegek.
Tiszta forrás az anyám,
hömpölyög a Dunán (Dráván)
partot mosva, fecsegve
sietek a tengerbe.
Aki utánam kutat,
fúr a földbe mély kutat.
Harmat vagyok fűszálon,
a követ is kivájom.
zubogok ha forr az üst
tündöklök, mint az ezüst.
(víz)

# data[].attributes.body
Körbe körbe járok, soha meg nem állok, fáradt mégsem vagyok ( Föld)

Nem láthatod, nem foghatod, nem eheted, nem ihatod, mégsem tudnál nélküle élni. ( levegő)

Felhőből jön földre ér, onnan hamar visszatér. Mi az? (eső)