# data[].attributes.body
•חג המים או מי ישועות הוא מנהג שמקורו בקרב הקהילה היהודית בצפון אפריקה ומתקיים בחג השבועות, במסגרתו שופכים מים איש על רעהו, או ששופכים מים מהגגות על עוברים ושבים. סיבת התזת המים היא על פי האמונה העממית כי האדם ששפכו עליו מים בשבועות לא יינזק בכל השנה

•

•צורה נוספת למנהג זה הייתה על ידי הלנת מים בפחים תחת כיפת השמים, ובאשמורת השלישית, משתמשים במים אלו כסגולה לכאבי עיניים או לשאר מחלותבקהילת יהודי תאפילאלת שבמרוקו, נהגו בין היתר טקס שפיכת מים על חתן המים שעלה בגורלו לסיים את הקריאה של האזהרות לר' שלמה אבן גבירול בבית הכנסת, כמו כן התקיימו אמירת אזהרות בבית חתן וכלה שנישאו במהלך השנה, בסיום הקריאה שפכו המשתתפים כמויות של מים על החתן והכלה[3].

•

•חלק מרבני צפון אפריקה התנגדו לקיום מנהגים אלו.

•

•בישראל, על פי רוב נוהגים מנהג זה בדרך משחק ושעשוע, בעיקר משחקים וקרבות מים בין ילדים. בתנועה הקיבוצית יש שחגגו את חג המים דווקא בחג הסוכות שבו חגגו במקדש שמחת בית השואבה.

מגיש: אורי שוורץ ח3

•

# data[].attributes.headline
א. המושג שבחרתי הוא:

# data[].attributes.body
א. המושג שבחרתי הוא: "חג המים".
ב. המנהג התחיל בקרב הקהילה היהודית באפריקה, במסגרתו שופכים מים איש אחד על השני, או ששופכים מים מהגגות על עוברים ושבים. הסיבה להתזות המים היא שבאמונה העממית האדם ששפכו עליו מים בשבועות לא יינזק בכל השנה! (כלומר: לא יקרו לא דברים רעים)..
בישראל, בדרך כלל נוהגים לבצע את מנהג זה במשחקים, קרבות מים, וכו'.
מגיש: לירז שמעון

# data[].attributes.headline
מגילת רות עבודה בתרבות יהודית 

# data[].attributes.subject
מגילת רות עבודה בתרבות יהודית 

# data[].attributes.body
א. מגילת רות

ב. בקהילות רבות נהוג לקרוא את מגילת רות בחג השבועות, המנהג הוזכר כבר במסכת סופרים שנכתבה בתקופת הגאונים, ובמקורות שונים ניתנו לכך טעמים שונים. שתי סיבות עיקריות:

מגילת רות מתרחשת בתקופת "הקציר", שזו גם התקופה של חג שבועות.

רות המואביה, שעל שמה נקראת המגילה, היא אם סבו של דוד המלך, שעל-פי המסורת נפטר בשבועות. מסורת זו מופיעה בתלמוד ירושלמי ובמדרש רות רבה. על-פי הגמרא[4] האומרת כי מיתתם של צדיקים היא ביום הולדתם, מקובל לומר שדוד המלך אף נולד בשבועות.

חג השבועות הוא גם חג מתן תורה. בתקופת התלמוד, במהלך הקביעה של הלוח העברי, נקבע התאריך ו' בסיוון כזמן מתן תורה: "בשישה בחודש [סיוון] ניתנה תורה".

מנהג קריאת המגילה בחג השבועות הוא עתיק יומין , ואף על פי שלא נזכר בתלמוד , מצוי הוא במסכת סופרים עד חציו ומשלים במוצאי יום טוב אחרון. גם ברות זוטא נזכר מנהג זה , ושני מקורות אלה מצביעים על קיום המנהג בתקופת הגאונים . בספר המנהיג מובא המנהג לקרוא את המגילה לפני קריאת התורה. לפי שאבותינו לא קיבלו את התורה ... אלא במילה וטבילה ... נתגיירה ... וכך ישראל נתגיירו בקבלת התורה , על כן ייתכן לומר ספר רות בעצרת בספרות ההלכה ניתנו למנהג זה נימוקים נוספים , אך אין כאן המקום לפרטם .

# data[].attributes.headline
אכילת מוצרי חלב בחג

# data[].attributes.subject
אכילת מוצרי חלב בחג

# data[].attributes.body
מנהג אכילת מוצרי חלב בחג,מנהג זה אומר שאסור לאכול מוצרי חלב בחג השבועות.המנהג התחיל בגלל שלפני הרבה זמן עם ישראל קיבל את התורה  והכלים שהיו להם לא היו כשורים וזה הסיבה שאוכלים מוצרי חלב.
שם:סהר כליף כיתה:ח'3

# data[].attributes.headline
קריאת "מגילת רות"

# data[].attributes.subject
קריאת "מגילת רות"

# data[].attributes.body
בקהילות רבות נהוג לקרוא את מגילת רות בחג השבועות, המנהג הוזכר כבר במסכת סופרים שנכתבה בתקופת הגאונים. מגילת רות מתרחשת בתקופת "הקציר", שזו גם התקופה של חג שבועות. רות המואבייה, שעל שמה נקראת המגילה, היא אם סבו של דוד המלך, שעל-פי המסורת נפטר בשבועות. מסורת זו מופיעה בתלמוד ירושלמי ובמדרש רות רבה. על-פי הגמרא האומרת כי מיתתם של צדיקים היא ביום הולדתם, מקובל לומר שדוד המלך אף נולד בשבועות. חג השבועות הוא גם חג מתן תורה. בתקופת התלמוד, במהלך הקביעה של הלוח העברי, נקבע התאריך ו' בסיוון כזמן מתן תורה: "בשישה בחודש (סיוון) ניתנה תורה" (תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף ד', עמוד ב'). מעמד קבלת התורה בהר סיני נחשב מעין גיור של בני ישראל, שעד לאותו מעמד היו עבדים, ובמעמד הר סיני קיבלו את התורה והתחייבו לקיים אותה במילים "נעשה ונשמע". וכמו שנאמר "וַיִּקַּח סֵפֶר הַבְּרִית וַיִּקְרָא בְּאָזְנֵי הָעָם וַיֹּאמְרוּ כֹּל אֲשֶׁר דִּבֶּר ד' נַעֲשֶׂה וְנִשְׁמָע." (ספר שמות, פרק כ"ד, פסוק ז'). מגילת רות מספרת על רות המואבייה, נכרייה שהצטרפה לעם ישראל וקיבלה את ההתחייבות לעם ישראל ולאלוהי ישראל. ולכן נוהגים לקרוא את המגילה בחג השבועות.
מגישה: שירה גנדלמן ח3

# data[].attributes.headline
יום המים:חג המים

# data[].attributes.body
יום המים:
חג המים הוא מנהג שמקורו בקרב הקהילה היהודית בצפון אפריקה ומתקיים בחג השבועות. במסגרתו שופכים מים איש על רעהו, או ששופכים מים מהגגות על עוברים ושבים.  סיבת ההתזה הוא על פי האמונה העממית כי האדם ששפכו עליו מים בשביעות לא יינזק בכל השנה. כיום, על פי רוב נוהגים מנהג זה בדרך שעשוע, בעיקר משחקים וקרבות מים בין ילדים. על פי המסורת היהודית, משה רבנו ניצל מיד המצרים בידי היאור והוא נולד בז' באדר ובתורה כתוב- ותצפינו שלושה ירחים, יוצא ששלושת הירחים הסתיימו בחג השבועות, הנחגג בו' בסיוון. לזכר הצלת משה נהגו לשמוח עם מים.
מגישה: מיקי פלדמן ח1

# data[].attributes.headline
Megilat ruth was the topic I choose to write about and i summarised it 

# data[].attributes.subject
Megilat ruth was the topic I choose to write about and i summarised it 

# data[].attributes.body
So the story is about a women called Naomi and her bride it goes like;
Naomi and her family which is her husband Elimeleh and her two sons Mahlon and Kilyon were all in Betlehem but because of the starving they moved to Moav . Mahlon and Kilyon got married with two women called Orpa and Ruth but in short time Mahlon Elimeleh and Kilyon dies  so Naomi decides to go back to betlehem but she doesn’t want her brides to come with her she tells them to go and have other families orpa goes but ruth stays and she works in betlehem and gets married with a wealthy man and has a son called oved and thats it

# data[].attributes.headline
תיקון ליל שבועות הוא

# data[].attributes.body
תיקון ליל שבועות הוא כינוי לסדר לימוד המיועד לליל חג השבועות, הכולל התחלות וסיומים של פרקי התורה ובנוסף משמש לציון לימוד התורה המסורתי בליל חג השבועות הנמשך כל הלילה. על פי המסורת, התורה ניתנה לעם ישראל בבוקר חג השבועות והלימוד הוא ההכנה ליום מתן התורה. מקור המנהג בספר הזוהר שהופץ לרבים במאה השלוש עשרה ומאז נפוץ המנהג ברוב קהילות ישראל
מן הכתוב בזוהר עולה כי מנהג תיקון ליל שבועות היה קיים עוד בזמנו של רבי שמעון בר יוחאי, אבל אין עדויות על כך ממקורות אחרים. בתחילה תיקון ליל שבועות היה נפוץ במיוחד בחוגים שלמדו זוהר, ולאורך ימי הביניים ובתקופה שלאחריהם המנהג נפוץ והתקבע במסורת.
מגישה- אגם אלול ח 1💋

# data[].attributes.headline
אכילת מוצרי החלב בחג השבועות

# data[].attributes.subject
אכילת מוצרי החלב בחג השבועות

# data[].attributes.body
אכילת מוצרי החלב בחג אומרת שבכל חג השבועות אנו נצטרך לאכול אוכל רק ממוצרי חלב.
בחג השבועות אוכלים מוצרי חלב מכיוון שלפני הרבה מאוד זמן עם ישראל קיבל את התורה זאת אומרת שהם לא יכולים להשתמש בכלים כדי לבשל אוכל לחג השבועות כי כלים אלו נחשבו כלא כשורים  ולכן בחג השבועות אוכלים רק מוצרי חלב כי מוצרי חלב לא משמשים עם כלים.
מגישה: מאיה ישר
כיתה: ח3

# data[].attributes.body
הנושא שבחרתי הוא "חג מתן תורה".

מקור המנהג הוא בהר סיני, כאשר אלוהים התגלה אל עם ישראל מסביב להר .חג זה הוא אחד משלושת הרגלים שאנו חוגגים (פסח, שבועות וסוכות).

המשמעות של החג הוא לציין את קבלת מתן התורה שניתנה לנו במעמד הר סיני. אנחנו מציינים זאת בשמחה וצהלה וחוגגים על זה שיש לנו עם ותורה מיוחדת במינה.

לפי חז"ל, מתן תורה מזוהה עם שבועות (כלומר, באותו הזמן) ולכן חוגגים את מתן תורה ואת שבועות במקביל.
מגישה- מאיה קוזלוב ח3

# data[].attributes.headline
תיקון ליל השבועות

# data[].attributes.subject
תיקון ליל השבועות

# data[].attributes.body
משמעות תיקון ליל סדר הוא שבלילה שלפני שבועות לומדים בתורה על חג השבועות מקור המנהג הוא כנראה מספר הזוהר שמשם הופיע בו לראשונה, המשמעות שלו אומרת קישוט התורה שבעצם הם מקשטים את התורה בלילה כדי להכניס אותה למקום שלה
מגיש-רועי מטרסו

# data[].attributes.body
מקור המנהג יום המים הוא בקרב הקהילה היהודית בצפון אפריקה ומתקיים בחג השבועות, במסגרתו שופכים מים איש על רעהו, או ששופכים מים מהגגות על עוברים ושבים. סיבת התזת המים היא על פי האמונה העממית כי האדם ששפכו עליו מים בשבועות לא יינזק בכל השנה.
עוד סיבות הן:
משום שהתורה נמשלה למים וכן משום שמים הם מקור החיים והתורה היא חיינו[6].
יש שכתבו שהטעם הוא על פי הגמרא, שהתורה נמשלה למים - שכשם שמים אינם הולכים אלא ממקום גבוה למקום נמוך, כך דברי תורה אינם הולכים אלא למי שמנמיך עצמו, ולכן בחג השבועות, זמן מתן תורה, נהגו לשפוך מים.
בקונטרס "נוהג בם" נכתב שכיוון שנהגו בליל חג השבועות להיות ערים בלילה וללמוד תורה, בהגיע הבוקר היו עייפים, ולכן נהגו להתיז מים על העם כדי לעוררם[8].
על פי המסורת היהודית, משה רבנו ניצל מיד המצרים במי היאור, והוא נולד בז' באדר, ובתורה כתוב – ותצפינו שלושה ירחים, יוצא ששלושת הירחים הסתיימו בחג השבועות (הנחגג בו' בסיוון). לזכר הצלת משה נהגו לשמוח עם מים[9].
מגישה: מאיה שרוני

# data[].attributes.body
| חג המים

| חג המים הוא מנהג של הקהילה היהודית בצפון אפריקה שמתקיים בחג השבועות, ובמסגרתו שופכים מים על מתפללים ועל עוברים ושבים. בימינו המנהג פשט לכלל ישראל והוא נערך בעיקר על ידי ילדים. הסיבות למנהג: *בין יהודי מרוקו רווח מנהג שבסוף לימוד האזהרות בשבועות (פיוט שבו נמנות כל המצוות שבתורה) שפכו קצת מים על המסיים, משום שהתורה נמשלה למים וכן משום שמים הם מקור החיים והתורה היא חיינו.‏ * הדעה שמי ששופכים עליו מים בשבועות לא ינזק בכל השנה (ולכן היו שופכים גם על מי שאינם יהודים).
* על פי ספר "נוהג בחכמה", כשם שמים שאינם הולכים אלא ממקום גבוה למקום נמוך, כך דברי תורה אינם הולכים אלא למי שמנמיך עצמו, ולכן בחג השבועות, זמן מתן תורה, נהגו לשפוך מים.
* בקונטרס "נוהג בם" נכתב שכיוון שנהגו בליל חג השבועות להיות ערים בלילה וללמוד תורה, בהגיע הבוקר היו עייפים, ולכן נהגו להתיז מים על העם כדי לעוררם.‏
* כיון שמשה רבנו ניצל מיד המצרים במי היאור, ומשה רבנו נולד בז' באדר, ובתורה כתוב – ותצפינו שלושה ירחים, יוצא ששלושת הירחים הסתיימו בחג השבועות (הנחגג בו' בסיוון). לזכר הצלת משה נהגו לשמוח עם מים.
מגיש: שי אלבוחר.
כיתה: ח'3.

# data[].attributes.body
חג המים או מי ישועות הוא מנהג שמקורו בקרב הקהילה היהודית בצפון אפריקה ומתקיים בחג השבועות, במסגרתו שופכים מים איש על רעהו, או ששופכים מים מהגגות על עוברים ושבים. סיבת התזת המים היא על פי האמונה העממית כי האדם ששפכו עליו מים בשבועות לא יינזק בכל השנה . יש כמה מקורות לחג
1.משום שהתורה נמשלה למים וכן משום שמים הם מקור החיים והתורה היא חיינו
2.יש שכתבו שהטעם הוא על פי הגמרא, שהתורה נמשלה למים - שכשם שמים אינם הולכים אלא ממקום גבוה למקום נמוך, כך דברי תורה אינם הולכים אלא למי שמנמיך עצמו,[7] ולכן בחג השבועות, זמן מתן תורה, נהגו לשפוך מים
3.בקונטרס "נוהג בם" נכתב שכיוון שנהגו בליל חג השבועות להיות ערים בלילה וללמוד תורה, בהגיע הבוקר היו עייפים, ולכן נהגו להתיז מים על העם כדי לעוררם
מגיש: אלירן

# data[].attributes.headline
קריאת מגילת רות- עידו סלי

# data[].attributes.subject
קריאת מגילת רות- עידו סלי

# data[].attributes.body
מזה כ- 1,300 שנה נוהגים לקרוא את מגילת רות בחג השבועות בבית הכנסת. המנהג נקבע בבבל במאה ה- 8 לספירה.
מדוע: קוראים את מגילת רות בשבועות מפני ששבועות הוא חג הקציר והמגילה התרחשה בתקופת הקציר.
במגילה מסופר על רות הגיורת, על הקשר שלה עם חמתה נעמי ועל ההשתלבות שלה ביהדות.

# data[].attributes.headline
תיקון ליל שבועות

# data[].attributes.subject
תיקון ליל שבועות

# data[].attributes.body
מהו בעצם תיקון ליל שבועות?
תיקון ליל שבועות הוא סדר מיוחד של לימוד אותו נוהגים ללמוד בליל החג.

כבר בספר הזהר הקדוש מסופר על המנהג שלא ללכת לישון בליל חג השבועות, ובמקום זאת לשבת ולעסוק בתורה. מנהג זה נפוץ עד היום בקרב רוב קהילות ישראל.

ישנם קהילות הנוהגים שכל אחד לומד בבית המדרש מה שליבו חפץ וישנם קהילות שמנהיגות לימוד משותף של כולם יחד, אבל המנהג הנפוץ וגם המבוסס ביותר הוא לימוד בסדר מיוחד הנקרא בשם תיקון ליל שבועות.

מדוע נשארים ערים בליל חג שבועות?
המדרש מספר כי בליל חג השבועות הראשון, הלילה שלפני המאורע החד-היסטורי של מתן תורה, הלכו בני ישראל לישון. במקום שימתינו בציפייה דרוכה לקראת ההתגלות האלוקית המיוחדת. כשהתקרב הבוקר, הרעים עליהם הקב"ה בקולות שופר ובברקים ורעמים כדי שיתעוררו ומשה רבינו נאלץ לעבור בעצמו בין בני ישראל ולהעיר אותם משנתם.

כדי לתקן תקלה זו קיבלו על עצמם בני ישראל שבכל השנים הבאות לא ישנו כלל בליל חג מתן תורה ובמקום זאת יישבו לעסוק בתורה.
מגיש: עמית מטרסו ח'1

# data[].attributes.headline
הבאת ביכורים 

# data[].attributes.subject
הבאת ביכורים 

# data[].attributes.body
החל מראשית ההתיישבות החדשה בארץ ישראל נוהגים לערוך, בעיקר ביישובים החקלאיים (מושבים, קיבוצים וכפרים),שבהם חוגגים גם את סוף הקציר. בטקסים אלו מועלים מופעים ססגוניים של שירים וריקודים, בלווית תהלוכה של כלים חקלאיים מקושטים ועוד.
בעת שהחל נוהג זה בתחילת המאה ה-20, שלח הרב הראשי אברהם יצחק הכהן קוק, איגרת מחאה אל היישובים נהלל, עין חרוד ואחרים, על חילולו של חג השבועות בפרהסיה. בהדגישו כי רואה הוא ברכה ביישובה של הארץ ובשמחה על הצלחת היבולים, אולם אל לה לשמחה בביכורי הארץ המתחדשת לחבל בקדושתו של יום טוב.
משמעות הבאת הביכורים הוא להודות לאל על הטוב, על הצמחייה, על הפירות והירקות ועוד.
שם:ג'וליה אירז'נסקי

# data[].attributes.headline
הבאת ביכורים

# data[].attributes.subject
הבאת ביכורים

# data[].attributes.body
מתי מביאים ביכורים: ביכורים מביאים בחג השבועות מתנה לכוהנים בבית המקדש
מדוע: ביכורים הם הפירות הראשונים משבעת המינים, מצווה מהתורה היא להעניק את הביכורים לכהנים כמתנה
מה המשמעות: הביכורים באים דווקא משבעת המינים מפני שאלו עיקר שבחה של הארץ.
יסמין בן מאיר

# data[].attributes.body
יום המים הבינלאומי מצויין מדי 22 במרץ היום נקבע על פי החלטה של האו"ם שיזמה את היום,מזמינה את המדינות החברות באו"ם לציין את היום כפי שמתאים לכל מדינה. בישראל זה בשבועות. יום המים עוסק בחשיבות שבחיסכון במים, בכל שנה היום סובב סביב נושא אחר הקשור במים, לדוגמה ב-2014 היום עסק בקשר בין אנרגיה למים.
מגיש: מאור פרנטה כיתה: ח-3

# data[].attributes.headline
אכילת מאכלי חלב בשבועות

# data[].attributes.subject
אכילת מאכלי חלב בשבועות

# data[].attributes.body
אכילת מאכלי חלב בשבועות היא אחד ממנהגי החג הרבים. מהו מקור המנהג? מדוע התחיל ומהי משמעותו? ובכן - כשעם ישראל קיבל את התורה בהר סיני, היא כללה הנחיות מיוחדות כיצד לשחוט ולהכשיר את הבשר לאכילה. עד אז, לא נהגו בני ישראל על פי הלכות אלה, ולכן, כל הבשר שלהם – יחד עם סירי הבישול – הפך מרגע קבלת התורה ללא-כשר. האפשרות היחידה שנותרה להם הייתה לאכול מאכלי חלב, שאינם דורשים הכשרה מיוחדת.

מגישה: לירי וינראוך (ח'3)

# data[].attributes.headline
מגיש אבי שפוליאנסקי<

# data[].attributes.body
מגיש אבי שפוליאנסקי

# data[].attributes.headline
יום המים יום המי

# data[].attributes.body
יום המים
יום המים הוא מנהג שמקורו הוא מקהילה  היהודית בצפון אפריקה ומתקיים בחג השבועות, במסגרתו שופכים מים איש על רעהו, או ששופכים מים מהגגות על העוברים והשבים סיבת התזת המים היא על פי האמונה העממית כי האדם ששפכו עליו מים בשבועות לא יינזק בכל השנה .
צורה נוספת למנהג זה הייתה על ידי הלנת מים בפחים תחת כיפת השמים, ובאשמורת השלישית, משתמשים במים אלו כסגולה לכאבי עיניים או לשאר מחלות .

# data[].attributes.headline
עבודה בתרבות ישראל חג שבועות 

# data[].attributes.subject
עבודה בתרבות ישראל חג שבועות 

# data[].attributes.body
אני בחרתי במושג : ״ מגילת רות ״.
מְגִלַּת רוּת היא ספר מספרי המקרא, בתנ"ך היהודי הספר כלול בחלק הכתובים, כאחד מחמש המגילות, ובביבליה הנוצרית הוא כלול בספרות ההיסטוריה שבברית הישנה. על פי הנאמר בתחילתו, מתאר הספר מעשה שאירע בתקופת השופטים אולם בקרב חוקרי המקרא חלוקות הדעות באשר לתיארוכו.

המגילה מגוללת את סיפורה של רות הגיורת, המגיעה בעקבות חותנתה היהודייה אל שדות בית לחם, תהליך התאקלמותה והשתרשותה בחברה היהודית והפיכתה לאם המלכות היהודית. במסורת היהודית בחלק מהקהילות נהוג לקרוא את המגילה בחג השבועות.

מגישה : שלי רונס

# data[].attributes.headline
"חג מתן תורה" 

# data[].attributes.subject
"חג מתן תורה" 

# data[].attributes.body
לאחר חורבן ירושלים ובית המקדש השני (בשנת 70 לספירה) לא היה אפשר לקיים את המנהג של עלייה לרגל והבאת ביכורים לבית המקדש. זאת ועוד: הגלות שבאה בעקבות החורבן ניתקה את עם ישראל מעבודת האדמה בארץ ישראל. וכך איבד חג השבועות את אופיו החקלאי וקיבל תוכן חדש – חג מתן תורה.
בתקופת התלמוד, במהלך הקביעה של הלוח העברי, נקבע גם התאריך לחג השבועות – ו' בסיוון – כתאריך המציין את זמן מתן תורה: "בשישה בחודש (סיוון) ניתנה תורה" (תלמוד בבלי, מסכת יומא דף ד עמ' ב).

במקרא עצמו אין לחג ציון תאריך (חודש ויום), אך בספר שמות מסופר שבני ישראל הגיעו להר סיני "בחודש השלישי" – הוא חודש סיוון.

חג מתן תורה: שם זה אינו מופיע בתורה, והוא ניתן בעקבות המסורת לפיה ביום זה נערך מעמד הר סיני, שבו אלוהים התגלה אל עם ישראל סביב להר במעמד נבואי-היסטורי חד פעמי והורה להם את עשרת הדברות, החקוקים על לוחות הברית שהושמו במשכן.

שם: גלי אייזן
כיתה: ח'1
ג'בל מוסא (=הר משה) במדבר סיני ההר עליו קיבלו את לוחות הברית

# data[].attributes.headline
מנהג קריאת מגילת רות 

# data[].attributes.subject
מנהג קריאת מגילת רות 

# data[].attributes.body
מנהג קריאת המגילה בחג השבועות הוא עתיק יומין , ואף על פי שלא נזכר בתלמוד , מצוי הוא במסכת סופרים ממאה ח' לסה"נ לערך. גם ברות זוטא נזכר מנהג זה , ושני מקורות אלה מצביעים על קיום המנהג בתקופת הגאונים . מקיימים מנהג זה בשל כמה סיבות:
● חג השבועות הוא חג הקציר, הסיפור במגילת רות מתרחש בתקופת הקציר, כמו שמסופר בפתיחת מגילת רות (א 22): "והמה (והן – רות ונעמי) באו בית לחם בתחילת קציר שעורים."
וכך הרקע החקלאי של הסיפור במגילת רות הולם את האופי החקלאי של חג השבועות – חג הקציר .
● חג השבועות הוא גם חג מתן תורה. בתקופת התלמוד, במהלך הקביעה של הלוח העברי, נקבע התאריך ו' בסיוון כזמן מתן תורה: "בשישה בחודש [סיוון] ניתנה תורה". מעמד קבלת התורה בהר סיני נחשב מעין גיור של בני ישראל, שעד לאותו מעמד היו עבדים, ובמעמד הר סיני קיבלו את התורה והתחייבו לקיים אותה: "נעשה ונשמע". מגילת רות מספרת על רות המואבייה, נוכרייה שהצטרפה לעם ישראל וקיבלה את ההתחייבות לעם ישראל ולאלוהי ישראל. ולכן נוהגים לקרוא את המגילה בחג השבועות – הוא חג מתן תורה.
● הסבר אחר קשור לדוד המלך: על-פי המסורת, דוד המלך נולד ונפטר בחג השבועות. על-פי הסיפור במגילה, הייתה רות המואבייה סבתא רַבְּתָא של דוד המלך (דוד המלך היה הנין שלה), כפי שמפורט בפסוקים המסיימים את המגילה. ולכן ראוי ומתאים לקרוא בחג זה – הקשור להולדתו ולמותו של דוד המלך – את המגילה המספרת על מוצאו.
מגישה: נטע פלא
כיתה: ח1

איור מתוך איורי התנ"ך של גוסטב דורה, צרפת 1865:

# data[].attributes.headline
תרבות ישראל (הבאת ביכורים )

# data[].attributes.subject
תרבות ישראל (הבאת ביכורים )

# data[].attributes.body
תרבות ישראל

הבאת ביכורים :

מקור החג :

חג השבועות חל אחרי ספירת העומר שמתחילה למחרת יום טוב ראשון של חג הפסח. שלושת הימים שלפני החג נקראים שלושת ימי ההגבלה ומתן תורה

סיבת החג:

החל מראשית ההתיישבות החדשה בארץ ישראל נוהגים במרבית המושבים הכפרים והקיבוצים לערוך טקסי הבאת ביכורים, שבהם חוגגים גם את סוף הקציר. בטקסים אלו נוהגים המשתתפים להעלות מופע חגיגי עם שירים, ריקודים ותהלוכה של כלים חקלאיים מקושטים. טקסי ביכורים נוהגים לערוך גם במרבית הגנים ובבתי הספר היסודיים בכל רחבי הארץ. יום לפני החג מתבקשים הילדים לבוא עם חולצות לבנות ועם טנא ובו פירות העונה, ומתקיימים אירועים שונים לכבוד החג.

טקסים אלה מבוססים על המסורת היהודית על פיה, עם הקרבת "שתי הלחם" בחג השבועות נפתחה עונת העלאת פירות הביכורים לירושלים אל הכהנים שבבית המקדש (העלאת פירות הביכורים לא נעשתה במועד אחיד, אלא כל חקלאי או קבוצת חקלאים העלו את פירות הביכורים שלהם בשעה שפירותיהם הבשילו).

שם המגישה : לרין מנור

# data[].attributes.body
יום המים הוא מנהג שמקורו בקרב הקהילה היהודית בצפון אפריקה  ומתקיים בחג השבועות.
בישראל, על פי רוב נוהגים מנהג זה בדרך משחק ושעשוע, בעיקר משחקים וקרבות מים  בין ילדים. בתנועה הקיבוצית .

הסיבות למנהג:
1. משום שהתורה נמשלה למים וכן משום שמים הם מקור החיים והתורה היא חיינו.
2. בקונטרס "נוהג בם" נכתב שכיוון שנהגו בליל חג השבועות להיות ערים בלילה וללמוד תורה, בהגיע הבוקר היו עייפים, ולכן נהגו להתיז מים על העם כדי לעוררם.

3. על פי המסורת היהודית, משה רבנו ניצל מיד המצרים במי היאור, והוא נולד בז' באדר, ובתורה כתוב – ותצפינו שלושה ירחים, יוצא ששלושת הירחים הסתיימו בחג השבועות. לזכר הצלת משה נהגו לשמוח עם מים.

מגישה: אביטל רוזנברג

# data[].attributes.body
שם זה אינו מופיע כלל בתורה אך לפי המסורת היהודית מעמד הר סיני נערך בו' בסיוון היום שבו חל חג השבועות ולפיכך השם חג מתן תורה נוסף לחג השבועות.
שם: ליעד מזרחי

# data[].attributes.headline
"יום המים"-שני דיין                  כל מי שמתהלך לו בחוצות הערים בחג השבועות, עלול למצוא את עצמו נשטף במים. כיום, מי שנוהג את מנהגי "חג המים" הם בעיקר יהודים שאינם שומרים תורה ומצוות, שנוהגים להשליך שקיות מים וביצים על העוברים ושבים.חג המים או מי ישועות הוא מנהג שמקורו בקרב הקהילה היהודית בצפון אפריקה ומתקיים בחג השבועות, מנהג זה הינו מנהג עתיק מאוד שהתחיל כבר לפני מאות שנים.במסגרתו שופכים מים איש על רעהו, או ששופכים מים מהגגות על עוברים ושבים. סיבת התזת המים היא על פי האמונה העממית כי האדם ששפכו עליו מים בשבועות לא יינזק בכל השנה.בישראל, על פי רוב נוהגים מנהג זה בדרך משחק ושעשוע, בעיקר משחקים וקרבות מים בין ילדים. בתנועה הקיבוצית יש שחגגו את חג המים דווקא בחג הסוכות שבו חגגו במקדש שמחת בית השואבה.טעם למנהג המעניין הזה, כתב בספר נוהג בחכמה, שכשם שמים שאינם הולכים אלא ממקום גבוה למקום נמוך, כך דברי תורה אינם הולכים אלא למי שמנמיך עצמו. ולכן בחג השבועות, זמן מתן התורה, נהגו לשפוך מים. וכן יש מקור נוסף שהובא בספרים, על פי הפסוק "וזרקתי עליכם מים טהורים".

# data[].attributes.subject
"יום המים"-שני דיין                  כל מי שמתהלך לו בחוצות הערים בחג השבועות, עלול למצוא את עצמו נשטף במים. כיום, מי שנוהג את מנהגי "חג המים" הם בעיקר יהודים שאינם שומרים תורה ומצוות, שנוהגים להשליך שקיות מים וביצים על העוברים ושבים.חג המים או מי ישועות הוא מנהג שמקורו בקרב הקהילה היהודית בצפון אפריקה ומתקיים בחג השבועות, מנהג זה הינו מנהג עתיק מאוד שהתחיל כבר לפני מאות שנים.במסגרתו שופכים מים איש על רעהו, או ששופכים מים מהגגות על עוברים ושבים. סיבת התזת המים היא על פי האמונה העממית כי האדם ששפכו עליו מים בשבועות לא יינזק בכל השנה.בישראל, על פי רוב נוהגים מנהג זה בדרך משחק ושעשוע, בעיקר משחקים וקרבות מים בין ילדים. בתנועה הקיבוצית יש שחגגו את חג המים דווקא בחג הסוכות שבו חגגו במקדש שמחת בית השואבה.טעם למנהג המעניין הזה, כתב בספר נוהג בחכמה, שכשם שמים שאינם הולכים אלא ממקום גבוה למקום נמוך, כך דברי תורה אינם הולכים אלא למי שמנמיך עצמו. ולכן בחג השבועות, זמן מתן התורה, נהגו לשפוך מים. וכן יש מקור נוסף שהובא בספרים, על פי הפסוק "וזרקתי עליכם מים טהורים".

# data[].attributes.body
מגישה:שני דיין

# data[].attributes.headline
"יום המים"                     חג המים או מי ישועות הוא מנהג שמקורו בקרב הקהילה היהודית בצפון אפריקה ומתקיים בחג השבועות, במסגרתו שופכים מים איש על רעהו, או ששופכים מים מהגגות על עוברים ושבים. סיבת התזת המים היא על פי האמונה העממית כי האדם ששפכו עליו מים בשבועות לא יינזק בכל השנה.  צורה נוספת למנהג זה הייתה על ידי הלנת מים בפחים תחת כיפת השמים, ובאשמורת השלישית, משתמשים במים אלו כסגולה לכאבי עיניים או לשאר מחלות. בקהילת יהודי תאפילאלת שבמרוקו, נהגו בין היתר טקס שפיכת מים על חתן המים שעלה בגורלו לסיים את הקריאה של האזהרות לר' שלמה אבן גבירול בבית הכנסת, כמו כן התקיימו אמירת אזהרות בבית חתן וכלה שנישאו במהלך השנה, בסיום הקריאה שפכו המשתתפים כמויות של מים על החתן והכלה.

# data[].attributes.subject
"יום המים"                     חג המים או מי ישועות הוא מנהג שמקורו בקרב הקהילה היהודית בצפון אפריקה ומתקיים בחג השבועות, במסגרתו שופכים מים איש על רעהו, או ששופכים מים מהגגות על עוברים ושבים. סיבת התזת המים היא על פי האמונה העממית כי האדם ששפכו עליו מים בשבועות לא יינזק בכל השנה.  צורה נוספת למנהג זה הייתה על ידי הלנת מים בפחים תחת כיפת השמים, ובאשמורת השלישית, משתמשים במים אלו כסגולה לכאבי עיניים או לשאר מחלות. בקהילת יהודי תאפילאלת שבמרוקו, נהגו בין היתר טקס שפיכת מים על חתן המים שעלה בגורלו לסיים את הקריאה של האזהרות לר' שלמה אבן גבירול בבית הכנסת, כמו כן התקיימו אמירת אזהרות בבית חתן וכלה שנישאו במהלך השנה, בסיום הקריאה שפכו המשתתפים כמויות של מים על החתן והכלה.

# data[].attributes.body
מגישה:אגם זגה

# data[].attributes.headline
חג מתן תורה 

# data[].attributes.subject
חג מתן תורה 

# data[].attributes.body
חג השבועות או חג החציר הוא חג יהודי, השני מבין שלושת הרגלים. החג מתקיים ישר לאחר ספירת העומר. בלוח העברי החג תמיד מתקיים בו' בסיוון. החג חל יום אחד בארץ ויומיים בחול.

יונתן פלא

# data[].attributes.body
חג המים הוא מנהג שהחל בקרב הקהילה היהודית בצפון אפריקה ומתקיים בחג השבועות, חג זה התחיל מתוך אמונה עממית שכאשר שופכים מים איש על רעהו בחג זה או שופכים מים על אנשים ברחוב, האדם שעליו שפכו מים בשבועות לא יינזק בכל השנה.
שם התלמיד: מאור סבן.

# data[].attributes.body
חג מתן תורה התחיל כאשר בני ישראל קיבלו את התורה, הוא התחיל משום שבני ישראל רצו לחגוג את קבלת התורה מאדוני החג נחגג 50 יום אחרי פסח (החמישים יום האלה נקראים גם ספירת העומר)
שם התלמיד: ליאור אלון

# data[].attributes.headline
    קריאת"מגילת רות" יובל ויכטר

# data[].attributes.subject
    קריאת"מגילת רות" יובל ויכטר

# data[].attributes.body
מְגִלַּת רוּת היא ספר מספרי המקרא, בתנ"ך היהודי הספר כלול בחלק הכתובים, כאחד מחמש המגילות, ובביבליה הנוצרית הוא כלול בספרות ההיסטוריה שבברית הישנה. על פי הנאמר בתחילתו, מתאר הספר מעשה שאירע בתקופת השופטים אולם בקרב חוקרי המקרא חלוקות הדעות באשר לתיארוכו. המגילה מגוללת את סיפורה של רות הגיורת, המגיעה בעקבות חותנתה היהודייה אל שדות בית לחם, תהליך התאקלמותה והשתרשותה בחברה היהודית והפיכתה לאם המלכות היהודית. במסורת היהודית בחלק מהקהילות נהוג לקרוא את המגילה בחג השבועות.

# data[].attributes.headline
חג מתן תורהלאחר 

# data[].attributes.body
חג מתן תורה
לאחר חורבן בית המקדש השני לא היה אפשר לקיים את המנהג עלייה לרגל והבאת ביכורים לבית המקדש. זאת ועוד: הגלות: הגלות בעקבות החורבן ניתקה את עם ישראל בעבודת האדמה בארץ ישראל. וכך איבד חג השבועות את אופיו החקלאי וקיבל תוכן חדש- חג מתן תורה. בתקופת התלמוד, במהלך הקביעה של הלוח העברי, נקבע גם התאריך לחג השבועות ו' בסיוון- התאריך המציין את זמן מתן תורה: "בשישה בחודש ניתנה תורה". במקרא עצמו אין לחג ציון תאריך, אך בספר שמות מסופר שבני ישראל הגיעו להר סיני.
מגיש אלכס