# data[].attributes.body
Venus minder meget om Jorden i størrelse og sammensætning. Den er har en meget tæt atmosfære og er altid helt dækket af hvidlige skyer. Den tilbagekaster langt det meste af det sollys, der rammer den og den er tæt på både Solen og Jorden. På grund af det er den næst efter Solen og Månen det klareste objekt på himlen.

# data[].attributes.body
Merkur er den mindste planet i Solsystemet. Den er mindre end Jupiters måne Ganymedes og Saturns måne Titan, der begge er lidt over 5000 km i diameter. Den har praktisk taget ingen atmosfære.

# data[].attributes.body
Man ved med sikkerhed at jorden går under, men først om 4-5 milliarder år. Ingen stjerner lever uendeligt, de store springer i luften. Solen får en lidt mindre dramatisk død. Når det meste hydrogen er opbrugt vil den svulme op, og blive en rød kæmpe. Den vil nå helt ud til jorden, og brænde alt liv der er på jorden.

# data[].attributes.body
At rejse ud i rummet er en af de mest krævende udfordringer et menneske kan udsættes for. Derfor er jobbet som astronaut heller ikke muligt for alle.
Astronauterne og kosmonauterne, som slipper i gennem den hårde udvælgelsesproces, har endnu mange timers forberedelse og træning, før de kan gøre sig håb om at blive sendt ud i rummet.
Den længste afstand vi har været er månen.

# data[].attributes.body
Det meste af en stjernes liv går med at smelte brint sammen til helium, men i slutningen af en stjernes liv, producerer den nogle af de tungere grundstoffer som for eksempel ilt og kulstof.
Farven på en stjerne fortæller os, hvor varm dens overflade er. De røde stjerner er de koldeste, deres overflade er omkring 3000 ºC. De blå er de varmeste, omkring 20.000 ºC. De hvidgule er midt imellem, ca. 6000 ºC.

# data[].attributes.body
En galakse er en samling af stjerner, og en typisk stor galakse indeholder et par hundrede milliarder stjerner. Stjernerne i galaksen bliver holdt sammen af tyngdekraften. Ingen ved præcis hvor mange galakser, der findes i universet. Men ud fra det vi kan se med vores kraftigste teleskoper, gætter astronomerne på, at der er flere hundrede milliarder i den del af universet, vi kan se. Vores egen galakse hedder Mælkevejen og indeholder, foruden Solen, flere hundrede milliarder stjerner.

# data[].attributes.body
Jordens atmosfære holder på varmen. Det kaldes den naturturlige drivhuseffekt. Uden den naturlige drivhuseffekt ville den gennemsnitlige temperatur på Jorden være  -18 °C.
Omkring 20 km over Jordens overflade befinder sig et område med store mængder ozon (O₃). Det kaldes i ozonlaget, og det fungerer som en slags solbriller, der beskytter Jorden mod den farlige stråling.

# data[].attributes.body
Mange mener at verden blev skabt efter Big Bang. Teorien går ud på, at alt stof var samlet et meget lille sted for omkring 14 milliarder år siden, men så skete der en slags eksplosion, og alt stof blev spredt i alle retninger. Lige siden har universet udvidet sig. Det er det faktum, at astronomerne har været i stand til at måle, at stjernerne stadig den dag i dag bevæger sig væk fra hinanden, der skabte teorien om Big Bang. Sagt meget enkelt: Hvis stjernerne konstant bevæger sig væk fra henanden, udvider verden sig heletiden.

# data[].attributes.body
Vores stjerne Solen, er centrum i Solsystemet og er kilden til alt liv på Jorden. Uden Solen ville planterne ikke kunne gro og dyrene ikke kunne leve. Solen er en af de mange milliarder stjerner i Universet. Men Solen har en enorm betydning for livet på Jorden. Solen består af cirka 73 % hydrogen, 25 % helium og 2 % tungere grundstoffer. Temperaturerne i Solens kerne når op på 15,5 millioner grader, og selvom dens overflade 'kun' er omkring 5500 grader, er det alligevel så varm, at alt stof fordamper og bliver til gas.

# data[].attributes.body
I de første mange millioner år var Jorden brændende varm. Dens overflade var dækket af vulkaner, der spruttede lava, vanddamp og giftige dampe op fra Jordens indre. Men så lidt efter lidt aftog den indre varme, og Jorden fik en fast overflade. Det betød, at vanddampen kunne fortætte, og det begyndte at regne. Og sådan kom der vand på jorden.

# data[].attributes.body
Vores solsystem er skabt af resterne efter en eksploderende stjerne. Længden mellem planeterne og solen, er vigtig for det liv der er på planeten. I solsystemet er der 8 planeter: Neptun, Saturen, Mars, Jorden, Jupiter, Merkur, Uranus ogVenus.

# data[].attributes.body
Grundstoffer er et kemisk stof som udelukkende består af atomer. Man kender 118 forskellige grundstoffer. Der er lavet en oversigt over grundstofferne, som kaldes det periodiske system. Der findes 92 naturligt forekommende grundstoffer på Jorden, resten er fremstillet kunstigt.