# data[].attributes.body
Arvud 0, 1, 2, 3 j.n.e on naturaalarvud. Naturaalarvude rida on lõputu, sest kui tahes suurele arvule võime alati liita arvu 1 ning saamegi jälle uue, ühe võrra suurema arvu. Tänapäeval arvude kirjutamiseks kasutavad numbrid on pärit Indiast. Arvud koosnevad järkudest: ühelised, kümnelised, sajalised j.n.e.
Alisa Burdina
Õpik LK 8

# data[].attributes.body
Araabia numbrid on 1,2,3,4,5,6,7,8,9 ja 0.
Kaisa Mähar

# data[].attributes.body
Summa korrutamiseks mingi arvuga võib selle arvuga korrutada kõik liidetavad ja saadud korrutised liita. Lk 68
Kaisa Mähar

# data[].attributes.body
Jagatava leidmiseks tuleb korrutada jagaja ja jagatis.

Cätriin 5.b
Õpik lk 86

# data[].attributes.body
Arv jagub 5-ga, kui ta lõpeb 0 või 5-ga
Lk 101

# data[].attributes.body
Praegu kasutatavas nn positsioonilises kümmendsüsteemis saab üks ja sama number eri tähenduse sõltuvalt sellest, milline on tema asend selles arvus.

# data[].attributes.body
Kahe arvu korrutise korrutamiseks mingi arvuga võib selle arvuga korrutada esmalt ühe teguri ja saadud tulemusega teise teguri.

Õnnela 5.b lk 65

# data[].attributes.body
Arvud koos neid ühendavate tehtemärkidega moodustavadki avaldise.Vahel tuleb avaldises kasutada ka sulgusid. lk 48

Meribel Lill

# data[].attributes.body
Suuremate naturaalarvude paremaks lugemiseks ja kirjutamiseks ühendatakse arvu järgud paremalt alates kolmekaupa rühmadesse, mida nimetatakse klassideks. Lk 9 Martin

# data[].attributes.body
Jagaja leidmiseks tuleb jagatav jagada jagatisega.

# data[].attributes.body
Võrdust, mis sisaldab tundmatut, nimetarakse võrrandiks.
Agathe
Õ lk 52

# data[].attributes.body
Jagatava leidmiseks tuleb korrutada jagaja ja jagatis.

# data[].attributes.body
Jagaja leidmiseks tuleb jagatav jagada jagatisega.

Carmen 5.b
Õ lk 8

# data[].attributes.body
Arv jagub 10-ga, kui ta lõpeb 0-ga
Lk 101

# data[].attributes.body
Võrdlust, mis sisaldab tundmatut, nimetatakse võrrandiks.
Lk 53

Hanna-Marleen Oras 5.b

# data[].attributes.body
Algarvuks nimetatakse ühest suuremat naturaalarvu, mis jagub ainult 1 ja iseendaga. Arvude hulk on lõpmatu nagu tõestati juba vanal antiikajal.

Renet Pindek

# data[].attributes.body
Liikumisel läbitud tee pikkus on võrdne kiiruse ja aja korrutisega.
Agathe
Õ lk 78

# data[].attributes.body
Kui korrutada või jagada jagatavat ja jagajat ühe ja sama nullist erineva naturaalarvuga , siis jagatise väärtus ei muutu . Birgit Pihlap 5.b lk.88

# data[].attributes.body
Selleks, et kindlaks teha, kas üks arv jagub teisega või mitte,on vaja tunda jaguvuse tunnuseid. Tundes jaguvuse tunnuseid, on lihtne öelda, kas mingi arv jagub teisega või mitte.

# data[].attributes.body
Algarvuks nimetatakse ühest suuremat naturaalarvu, mis jagub vaid arvuga 1 ja iseendaga.
Lk 159
Autor R.Preeden

# data[].attributes.body
Arv jagub 3-ga siis, kui tema ristsumma jagub 3-ga.

Õnnela .5b lk 102

# data[].attributes.body
Arv jagub 9-ga siis,kui tema ristsumma jagub 9-ga.
Merili 5.a lk 103

# data[].attributes.body
Kui jagamisel jääki ei teki, siis öeldakse, et üks arv jagub teisega. Kui üks arv teisega ei jagu, siis tekib jääk , mis on alati väiksem kui jagaja. õ lk 92. Robin 5.b

# data[].attributes.body
Tegur on korrutise üks liige. lk 60

Meribel Lill

# data[].attributes.body
Miljonite klassisle järgneb MILJARDITE KLASS, milles on järguühikuteks ühe-,kümne- ja sajamiljardilised. Miljardite klassile järgnevad triljonite, kvadriljonite, kvintiljonite, s***tiljonite, septiljonite jne klassid, kuid nendel võib eri riikides olla erinev tähendus. Õ lk 9, Romio Tikka

# data[].attributes.body
Leia õpikust, vihikust või töövihikust reegel või mõiste. Kirjuta leitud lause (laused) padlet'i.
Pealkirjaks pane reegli või mõiste nimi.
Lisaks tekstile on lubatud lisada asjakohaseid pilte (pildile lisa juurde asukohaviide).
Lõppu kirjuta oma nimi ja viide teksti asukohale (õpiku lehekülje number).

# data[].attributes.body
Arvu ümardamisel mingi järguni (kümnelisteni, sajalisteni, tuhandelisteni jne) asendatakse kõik sellest järgust paremal olevad numbrid nullidega  ning
1) kui vasakult esimene nulliga asendatav number on 5, 6, 7, 8 või 9, siis suurendatakse kõige madalamat allesjäävat järku ühe võrra;
2) kui vasakult esimene nulliga asendatav number on väiksem kui 5, siis allesjäävaid järke ei muudeta.http://www.kool.ee/?10323
Kirjutas õpetaja Anne-Liis.
Tekst on õpikust lk 17.