# data[].attributes.headline
Forskellen mellem sund hjerne og hjenre med alzheimer

# data[].attributes.subject
Forskellen mellem sund hjerne og hjenre med alzheimer

# data[].attributes.body
Sund hjerne til venstre og hjerne med alzheimer til højre.

# data[].attributes.body
Huntington sygdom er en alvorlig men sjælden sygdom som rammer hjernen og tiltager meget langsomt. Sygdommen begynder at opstå når x mange hjerneceller er døde og først der viser de første symptomer sig. Som regel kommer de første symptomer når individet er 35-40 år gammelt. Eksempler på symptomer er ændret personlighed, langsom bevægelse, depression eller angst. Sygdommen er en genetisk sygdom som arves mellem generationer så hvis din mor eller far har sygdommen er der 50% sandsynlighed for at du arver det. Det er kun muligt at behandle symptomerne ved brug af lægemidler der kan formindske symptomerne. I øjeblikket eksisterer der ikke en kur. Efter individet er diagnosticeret med sygdommen har det cirka 15-18 års levetid. Der bor 5,749 millioner mennesker i Danmark og det menes at 350-400 mennesker i Danmark har Huntington.

# data[].attributes.body
Der er to typer af slagtilfælde eller apopleksi. På den ene side er hjerneblødning og der er når et blodkar har bristet og det bløder. På den anden side er blodprop i hjernen og det er når aflukning af de pulsårer og der bringer frisk blod i hjernen. Det medfører manglende blodtilførsel og ilttilførsel til et afspærrede et område og hjernecellerne blev død fordi der er mangel på oxygen.

Symptomerne på en hjerneblødning opstår efter kort tid og uden varsel og er lignede symptomer på en blodprop. Symptomer er meget smertefuld og alvorlig hovedpine. Risikofaktoren på en hjerneblødning kan være højt blodtryk, udposning på et blodkar, blodfortyndende behandling, misdannet blodkar og sjældne arveligt tilstande. Hvert år i Danmark er om 1.500 tilfælde af hjerneblødning.

Symptomer på en blodprop er afhængigt af hvilket hjerneområde bliver ramt men de kan være halvsidig lammelse i ansigtet, tab af dele af synsfeltet, tale- og synkebesvær, svimmelhed og balancen er ikke godt og hovedpine. Risikofaktoren på en blodprop kan være højt blodtryk, høj fedtindhold i blodet, rygning, sukkersige, blodsygdomme og hjerterytmeforstyrrelse. Til at forhindre blodprop kan du slutte med at ryge, spise grønt mad passe på din vægt og tjekke din blodtryk, blodsukker, kolesteroltal og hjerterytme regelmæssigt. Hvert år i Danmark er om 10.000 tilfælde af blodprop.

Begge typer af slagtilfælde er livsfarlige og kan påvirke bevidsthed. Det er mere almindeligt at få blodprop end en hjerneblødning 85% får blodprop og 15% får hjerneblødning.

# data[].attributes.body
https://www.sundhed.dk/borger/patienthaandbogen/hjerte-og-blodkar/sygdomme/apopleksi/apopleksi-blodprop-eller-bloedning-i-hjernen/

https://netdoktor.dk/sygdomme/fakta/alzheimer.htm

https://www.apoteket.dk/sygdom/hjerne-og-nerve/hjernebloedning

https://www.apoteket.dk/sygdom/hjerne-og-nerve/blodprop-i-hjernen

# data[].attributes.body
Alzheimers er en sygdom og de er resulterer demens og svigtende hjernefunktion, hukommelsen bliver værre. De er almindeligt at ældre får Alzheimers hellere yngre. Det er svært at dignosticere Alzheimers fordi marnge andre sygdomme har de samme symtomer. Alzheimers har en større indvirkning på ældre end yngre. Du kan have sygdommen i lang tid men du blive forværret með tiden. Alzheimers er en uhelbredelig langdom sygdom og mennesker som har Alzheimers blev død efter 7-10 år efter diagnosen. I Danmark har 55.000 mennesker Alzheimers. Den første symptom er at du ikke kan huske så gidt som før men senere slutter mennesker at bemærke det. Alzheimers er ikke meget arvelig sygdom men hvis ens forældre har den, er mere sandsynlighed at deres barn få sygdommen. Alzheimer sygdom forårsager at nervecellerne i hjernen går til grunde fordi hjernens signalstoffer er ubalance. Du kan få medicin til at nedsætte symptomer.

# data[].attributes.body
Det venstre billede er af en sund hjerna men til højre er huntington

# data[].attributes.body
Parkison er en kronisk nervesygedom der trækker sit navn fra James Parkinson, som var det første menneske til at beskrive sygdommen. Årsagen kan være mangle på dopamin eller på grund af miljø og opvækst. Dopamin er et hormon sem er lavet i basale ganglier og bruges til at styre bevægelser. Dopamin kan også påvirke humøret og videnskabsmænd har opdaget en forbindelse mellem depression og dopamin. Sygdommen har forskellige symptomer men det hyppigste er stivhed i musklerne og besvære samt langsom bevægelse. Mennesker kan få sygdommen mellem 50 - 70 år og det vurderes at 7-10 million mennesker i hele verdenen har Parkinson. Sygdommen tiltager langsomt og over tid, det bliver kun værre. For at behandle sygdommen kan du bruge lægemidler og snakke med en neurolog som derefter vil anbefale passende behandling. Der findes ikke en helbredelse, men der er lægemidler som kan formindsker symptomerne.