# data[].attributes.body
כווית נמצאת במזרח התיכון. עיר הבירה שלה היא כווית סיטי.

קווי רוחב: 29-30 צפון, ואורך: 47-48.5 מזרח.

שכנות: עיראק (צפון ומערב), ערב הסעודית (דרום ודרום מערב), המזרח הפרסי (מזרח).

# data[].attributes.body
האקלים מדברי, חם מאוד ברוב חודשי השנה. הטמפרטורה הממוצעת החודש החם ביותר (יולי) היא 35 מעלות ושל החודש הקר ביותר (ינואר) היא 14 מעלות.

סמוך לחוף הלחות גבוהה, אך בכל הארץ כמות המשקעים היא נמוכה: 80-125 מ"מ.

# data[].attributes.headline
נתונים יבשים

# data[].attributes.subject
נתונים יבשים

# data[].attributes.body
שיעור פריון כיום: 2.4 לידות לאישה.

שיעור ילודה: 19.2 לידות לכל 1000 אנשים.
קצב גידול אוכלוסייה: 1.46%

תוחלת חיים: 78.2 (76.8 גברים, 79.6 נשים).

מיטות בבית חולים ל1000 איש (ביחס לנגיד מדינה מפותחת): 2.2 מיטות לכל 1000 איש. (לעומת גרמניה שבה 8.2 לכל 1,000 אנשים).

שיעור בערות: 4.3%

חלוקת דתות: 76% מוסלמים, 17.3% נוצרים, ו5.9% אחרים (הינדים לדוגמה).

# data[].attributes.headline
פירמידת הגילים

# data[].attributes.subject
פירמידת הגילים

# data[].attributes.body
0-14: 25.02%

15-24: 15.1%

25-54: 52.27%

55-64: 5.07%

65+: 2.54%

פרמידת הגילים של כווית היא לא מאוזנת - בבסיס ובקדקוד היא שווה בין הגברים לנשים, אבל בין הגילאים 20-50 כמות הגברים במדינה היא גדולה משמעותית מכמות הנשים. הסיבה היא בגלל מהגרי העבודה הרבים שבאים לעבוד בכווית. (בגילאים 30-34 יש עד 129,000 נשים, בעוד שאצל הגברים מספר האנשים עומד על 215,000).

# data[].attributes.headline
אוכלוסייה ושפה

# data[].attributes.subject
אוכלוסייה ושפה

# data[].attributes.body
ב2015 מנתה אוכלוסיית כווית 4.1 (4,183,658) מליון אנשים, כשרק 1.3 מליון מהם היו אזרחי כווית ו2.8 (2,875,422) היו אנשים ללא אזרחות כוויתית.

מבין חסרי האזרחות, ישנים שבטים מקומיים הנקראים "בידון" (ללא). רובם צאצאים של מהגרי עבודה ממספר רב של ארצות - לבנון, מצרים, פקיסטן, הודו, בנגלדש ופיליפינים.

השפה הרשמית בכווית היא ערבית, אבל אנגלית גם מדוברת ומובנת שם. בקהילות ההודיות מדוברות שפות הודיות שונות.

# data[].attributes.headline
פירמידת הגילים

# data[].attributes.subject
פירמידת הגילים

# data[].attributes.headline
כווית כמדינה דמוקרטית במפרץ הפרסי: 

# data[].attributes.subject
כווית כמדינה דמוקרטית במפרץ הפרסי: 

# data[].attributes.body
בראש המדינה עומד פרלמנט, שהוא היציב ביותר ובעל הסמכויות הרבות ביותר. אזרחי המדינה נהנים מחופש אזרחי ופוליטי. על פי חוקת כווית שאושרה ב1962 המדינה מוגדרת כדמוקרטית, אך היא אינה פועלת כדמוקרטית במובן המקובל - ראש הממשלה לא נבחר אלא ממונה על ידי הפרלמנט. ראש הממשלה שנבחר על ידי הפרלמנט מקבל סמכות בין היתר לפזר את הפרלמנט.

# data[].attributes.headline
קבלת עצמאות: 

# data[].attributes.subject
קבלת עצמאות: 

# data[].attributes.body
עד שנת 1899 הייתה כווית מחוז בשטח האימפריה העות'מנית, ובשנת 1899 חתמה כווית על חוזה חסות עם בריטניה, שמשמעו שלטון לא רשמי של בריטניה בכווית. החוזה אושר על ידי העות'מנים בשנת 1913 והוחלט שלכווית תוענק אוטונומיה מסוימת וששתי האימפריות (הבריטית והעות'מנית) ינהלו את מדיניות החוץ והפנים של המדינה.

עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה בריטניה ביטלה את ההסכם כשהשתלטה על כווית בשביל מאגרי הנפט העצומים שלה שהפכו לנכס כלכלי. בריטניה החליטה להכריז על כווית כמדינת חסות (בחסות בריטניה בלבד).

בשנת 1952 הפכה כווית ליצואנית הנפט הגדולה במפרץ הפרסי. בשנות ה50 (של המאה ה20) כווית התפתחה במהירות תחת שלטון החסות הבריטי. ההתפתחות המהירה הייתה בעקבות קידום הפקת הנפט מצד הבריטים. ההתפתחות המהירה הובילה להעלאה מהירה ברמת החיים בכווית. ההתפתחות המהירה הביאה איתה עובדים זרים רבים שהגיעו למדינה (ממצרים, הודו, ופליטים פלסטינים).

# data[].attributes.headline
קבלת העצמאות אבל עכשיו באמת 

# data[].attributes.subject
קבלת העצמאות אבל עכשיו באמת 

# data[].attributes.body
ב1961 סיימה בריטניה את שלטון החסות שלה בכווית וניתנה לכווית עצמאות מוחלטת. ב1963 נערכו בחירות ראשונות לפרלמנט. בשנים שלאחר מכן (שנות ה60 וה70) הכלכלה והתרבות התפתחו משמעותית, והייתה למתקדמת וחופשית במפרץ הפרסי. חופש הביטוי שקיבל מקום בכווית הביא אליו יוצרים מרחבי העולם הערבי - כתבים, יוצרי אמנות, כתבי עת וספרים שלא יכלו לצאת במדינות ערביות אחרות.

# data[].attributes.body
הכלכלה בכווית מבוססת על עתודות הנפט הרבות במדינה. חצי מהתמ"ג במדינה מגיע מהנפט, וכ80% מההכנסות של המדינה מגיעות מייצוא נפט. 10% מעתודות הנפט בעולם נמצאות בכווית.
התלות בנפט הייתה מובנת וכווית הבינה שעלייה למצוא פתרון ליום בו יגמר הנפט, ולכן יצרה קרן השקעות שהייתה אמורה לאפשר התפתחות של גיוון בענפי הכלכלה, בל בגלל ניהול כושל של הקרן ומלחמות נוצלו הכספים למטרות אחרות.

בגלל שהיא מדינה מדברית, כווית לא יכולה לבסס את ענך הכלכלה שלה על חקלאות, והענף היחיד שהיא יכולה להסתמך עליו הוא דגים (במפרץ הפרסי יש דגים יחודיים, שוניות אלמוגים וצדפות פנינים).

התעשייה הכוויתית מורכבת ממספר תאגידי ענק שמייצאים את התוצרים לחו"ל כמו - אמוניה, טקסטיל, התפלת מים (אין מים מתוקים בכווית, לכן כל המים בה שראויים לשתייה עוברים התפלת מים או מיובאים מח"ול), פלסטיק, דשנים ומלט.

# data[].attributes.headline
מלחמות וצרות אחרות:

# data[].attributes.subject
מלחמות וצרות אחרות:

# data[].attributes.body
בשנת 1981 פיזר ראש הממשלה אז ג'אבר אל-אחמד אל-ג'אבר א-סבאח את הפרלמנט שהיה מקום המדינה, ומאז החלה הידרדרות בכלכלה של כווית. ב1982 ירדו מחירי הנפט באופן משמעותי, מה שהוביל להתמוטטות הבורסה לניירות ערך במדינה. מלחמת איראן-עיראק שהתרחשה בשנת 1988 הרתיעה תיירים מלבקר, ומשקיעים מחוץ לכווית. ב1990 נכבשה כווית על ידי עיראק ושוחררה ב1991 בעזרת ארה"ב שהחליטה להתערב לטובת כווית, דבר שהוביל למלחמת המפרץ.

ב2003 הוחזר הפרלמנט במדינה וקיים עד היום.

# data[].attributes.headline
הדגל של כווית

# data[].attributes.subject
הדגל של כווית

# data[].attributes.headline
הסמל של כווית

# data[].attributes.subject
הסמל של כווית