# data[].attributes.body
Syfte att eleverna ska få en översiktlig kunskap om hur olika naturkrafter kan drabba människor på olika platser på jorden.

Börja med att läsa om sårbara platser på Gleerups. Gör ordkunskap och kommer du ihåg.

[id:a889]

Orkaner

Orkansäsongen sträcker sig mellan 1 juni och 30 november för då är Atlanten som varmast. De senaste 5 åren har dock orkansäsongen börjat redan i maj. Vad kan det bero på?

( Aug-nov är orkanernas högsäsong.)

Hur och var uppstår då orkanerna?
Kort genomgång - vad är en orkan? Vi kollar på en film från Binogi som förklarar vad en orkan är. Filmklipp från TV4

(4 min) .

Orkanen Beryl 2024

Så bildas en orkan. (tyfon och cyklon är andra namn på samma fenomen. Används i olika delar av världen. orkan - Atlanten ,Tyfon-stilla havet och cyklon - indiska oceanen /Australien, NZ

Orkansäsongen 2024

Risk för aktiv orkansäsong på Atlanten

Orkanerna namnges med namn där de första får ett namn på A nästa B och så vidare. Vart annat namn är ett mansnamn, vart annat namn ett kvinnonamn.

Film: Naturkatastrofer - orkan

Vi avslutar med att se en film om Orkaner (15 min).

Efter filmen diskuterar ni i mindre grupper och har sedan en gemensam genomgång.

Hur drabbas människorna, samhället och miljö av orkaner?

Hur kan orkanens negativa effekt undvikits och förebyggts?

Vi antecknar tillsammans på whiteboarden och ni skriver ner detta i skrivboken eller i dokumentet i teams.

EXTRA: Tropiska stormar och orkaner i Stilla havet.

På krisinformation.se kan vi läsa om hur man förbereder sig för kriser och krig.

Repetition Om man känner att man behöver repeterar från åk 7 är det bra att läsa kapitlen Lufttryck och vindar och Globala vindsystem i Gleerups.

Exit ticket - Kahoot

# data[].attributes.body
Syfte: Att eleverna ska få kunskap om varför det blir vulkanutbrott samt hur de påverkar människor, samhälle och miljö.

Genomgång:  varför det blir vulkanutbrott. PP eller läsa texten från unga fakta.

Filmklipp: Vulkaner - varför finns de och var? (6 min).

Grön: Vi kollar sedan på filmen Naturkatastrofer - vulkaner (15 min) och diskuterar  i helklass, eller skriver enskilt följande frågor:

1. Hur drabbas  människor, samhälle och miljö av vulkanutbrott?

2. Vad kan man göra för att minska konsekvenserna från vulkanutbrott för de människor som bor i närheten?

3. Hur kan man dra nytta av att ligga i närheten av en vulkan?

Röd: kolla på binogifilmen och gör quizen.

Exit ticket: Kahoot

# data[].attributes.headline
Lektion 4: Geologiska hot - jordbävningar

# data[].attributes.subject
Lektion 4: Geologiska hot - jordbävningar

# data[].attributes.body
Syfte: Att eleverna ska få kunskap om varför det blir jordbävning samt hur de påverkar människor, samhälle och miljö.

Läs följande text i Gleerups: Jordbävning i Haiti [id:a635]

Gör ordkunskap och kommer du ihåg

Genomgång: hur jordbävningar uppstår.

Vi avslutar med att se filmen Naturkatastrofer - jordbävning (15 min) och diskuterar sedan i helklass följande frågor:

Hur drabbas  människor, samhälle och Miljö av jordbävningar?

Vad kan man göra för att förbereda sig och minska konsekvenserna från jordbävningar?

Arbetsuppgift

Ni ska nu jobba med en fördjupningsuppgift i grupp. Gruppmedlemmarna blir tilldelade 3 olika roller: Sekreterare, tid & teknikansvarig, planerare.

Välj ut ett vulkanutbrott/jordbävning eller en orkan. Antingen ett som inträffat nyligen eller ett historiskt vulkanutbrott/jordbävning/orkan. Analysera händelsen  med hjälp av frågorna:

Var och när har händelsen inträffat?

Vad har hänt? Beskriv förloppet.

Vad orsakade händelsen? Beskriv de krafter i naturen som orsakar ett vulkanutbrott/jordbävning eller orkan.

Vad blev det för konsekvenser för människa, samhälle och natur? Beskriv hur de drabbades.

Hur kan händelsens negativa effekter undvikits och förebyggts? Beskriv vad man hade kunnat göra för att minska konsekvenserna av vulkanutbrottet/jordbävningen/orkanen.

Ni ska redovisa genom att göra en s.k. skärminspelningsfilm. Ni ska besvara frågorna ovan i en Powerpoint och göra en vanlig redovisning men med den skillnaden att ni gör den med hjälp av en film. Till er hjälp har ni det verktyg som visades på lektionen senast -  Screencastomatic som ni hittar här.

I den här filmen så får ni en genomgång hur man gör.

Lektionen bygger på sidan Geologiska hot i NE.

Exit ticket: Kahoot

# data[].attributes.body
Vi jobbar med fördjupningen som introducerades förra lektionen.

När du är nöjd med den text du skrivit på 1-2 sidor (för ni som arbetar med en enskild fördjupning) arbetar du igenom textmaterialet "Sårbara platser" och därefter tittar du på en binogifilm om riskanalys och katastrofhantering

# data[].attributes.body
Syfte att eleverna ska få en övergripande kunskap om de klimathot och extrema oväder som vi står inför.

Vi börjar med att först kolla på en film om orsaker och lösningar till klimatförändringar.

Vi läser sedan texten om Klimathot och extremväder  som länkas högst upp på lektionen och besvarar sedan enskilt följande frågor:

Grön:

1. Vad har hänt med jordens medeltemperatur under de senaste 150 åren?

2. Vad är målet för den globala temperaturökningen enligt internationellt klimatarbete?

3. Varför stiger havsnivån när klimatet förändras?

4. Vad är en tropisk cyklon och var bildas den?

5. Vad menas med skyfall och vilka problem kan de orsaka?

6. Vilka två stora skogsbränder har drabbat Sverige under 2000-talet?

7. Vad är en tromb och var är de vanligast?

8. Varför är Maldiverna särskilt utsatt för klimatförändringar?

9. Vad händer med Golfströmmen enligt vissa forskare om klimatet förändras?

Röd:

1. Reflektera över hur individen kan bidra till att minska klimatförändringarnas effekter.

2. Hur kan klimatförändringar påverka jordbruket i både rika och fattiga länder?

3. Diskutera varför människor väljer att bo kvar i områden som är särskilt utsatta för torka.

4. Vad kan Sverige göra för att förbereda sig för framtida klimatförändringar?

5. Vilka likheter och skillnader finns mellan översvämningar och torka som klimatkatastrofer?

Om vi hinner och det passar ser vi filmen växthuseffekten - klimatförändringar (22 min) på SLI

Växthuseffekten - Klimatförändringar och global uppvärmning (sliplay.se)

Extrauppgift: Beskriv vilka åtgärder du  skulle kunna göra för att minimera din klimatpåverkan? Fundera på vad du skulle kunna ändra i din konsumtion, hur du reser och vad du äter. Fundera också på varför så många inte gör allt de kan för att minska sin klimatpåverkan.

EXTRA: Film på SLI Översvämningar (Jordens krafter)

# data[].attributes.headline
Lektion 8: Sårbara platser skapade av människan

# data[].attributes.subject
Lektion 8: Sårbara platser skapade av människan

# data[].attributes.body
Syfte att eleverna ska få kunskap om de sårbara platser som människan själva skapat och varför.

Läs texten Sårbara platser skapade av människan. Analysera sedan och skriv dina reflektioner med hjälp av följande frågeställningar:

Grön:

1. Vad menas med att en plats är sårbar?

2. Ge exempel på mänskliga aktiviteter som kan göra en plats sårbar.

3. Varför är städer ofta sårbara platser?

4. Vad är en favela och var finns de?

5. Vad är poldrar och i vilket land finns de?

6. Varför är Venedig en sårbar stad?

7. Vad är erosion och hur uppstår den?

8. Hur påverkar luftföroreningar både människor och byggnader?

9. Vad händer med marken när skogen skövlas?

10. Vad är syftet med att bygga vallar som Afsluitdijk i Nederländerna?

Röd:

1. Hur kan människor och samhällen samarbeta för att göra platser mindre farliga?

2. Vad kan man göra för att stoppa att marken förstörs?

3. Vad är likt mellan städer vid havet och städer där det bor väldigt många människor?

4. Hur kan dina egna val – som vad du köper eller hur du reser – påverka hur sårbar en plats blir?

# data[].attributes.body
Syfte: att eleverna ska få kunskap om hur världen ligger till idag när det gäller den globala uppvärmningen och dess konsekvenser

Läs Konsekvenser av den globala uppvärmningen

[id:a584]

Antingen arbetar vi tillsammans i klassen med länkarna eller delas klassen upp i grupper om 4 och eleverna ansvarar för att läsa , sammanfatta och redovisa innehållet i en länk för sina gruppkamrater.

https://www.naturskyddsforeningen.se/artiklar/den-globala-uppvarmningens-konsekvenser/

Tio sårbara platser för klimatkrisen | International Rescue Committee (IRC)

Konsekvenser av global uppvärmning - Greenpeace Sweden

Sveriges klimatarbete

DISKUSSION : Vad tänker ni om situationen?

Film från ur play sårbara platser

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I den värld vi lever i just nu har den globala medeltemperaturen ökat med drygt en grad jämfört med förindustriell tid. I Arktis, som norra Sverige tillhör, går uppvärmningen dubbelt till tre gånger så snabbt och medeltemperaturen där har redan ökat med över två grader. Den ökade temperaturen har redan fått tydliga effekter runt om i världen. Några av dem är:

I Arktis har havsisens utbredning, mätt i september varje år, minskat med cirka 13 procent per årtionde sedan 1979. Då isen smälter absorberar det mörka vattnet som bildas mer av solinstrålningen, vilket påskyndar avsmältningen ytterligare.

Värmeböljor har blivit vanligare i medelhavsområdet och Mellanöstern.

Torka och akut vattenbrist är ett alltmer utbrett problem bland annat på Afrikas horn och i Sydafrika.

Översvämningar, lerskred och regnstormar har blivit vanligare i bland annat Anderna och Himalaya.

Den genomsnittliga havsytan har redan höjts med cirka 20 centimeter, vilket gör det lättare för stormfloder och orkaner att nå längre in över land med stora vattenmassor.

Korallblekning slår ut korallrev jorden runt i stor skala. Dödligheten har varit mer än 50 procent för tidigare friska korallrev i det stora Barriärrevet utanför Australiens kust.

Fyra femtedelar av alla ekologiska system på jorden påverkas redan i någon mån av klimatförändringar.

En 1,5 eller 2 grader varmare värld

Vid klimattoppmötet i Paris 2015 kom världens länder överens om att hålla temperaturökningen väl under två grader, med sikte på att begränsa den till 1,5 grader.

Men även om vi lyckas med det kommer konsekvenserna i världen vara stora. Några av de effekter som den samlade forskningen slår fast kommer att inträffa   vid en uppvärmning på 1,5 till 2 grader är:

Värmeböljor: Omkring 14 procent av världens befolkning kommer att utsättas för extrema värmeböljor minst en gång vart femte år om medeltemperaturen ökar med 1,5 grader. Överstiger temperaturökningen två grader kommer över en tredjedel av världens befolkning (37 procent) att utsättas för samma risk.

Stigande havsyta:  I en värld med 1,5 graders högre medeltemperatur än i dag beräknas havsytan stiga med 40 centimeter till år 2100. Vi två graders uppvärmning stiger samma siffra till 46 centimeter.

Det kan låta som en ganska liten förändring, men en sådan höjning skulle göra att omkring en tiondel av Bangladesh skulle hamna under vatten.

Det finns också studier som talar om en betydligt kraftigare havsytehöjning, upp till två meter på hundra år. Hur mycket det faktiskt blir beror till exempel på så kallade tröskeleffekter, ifall kritiska värden kommer att överstigas som gör att jorden kan bli självuppvärmande.

Havsytehöjningen gör dessutom kuster mer sårbara för översvämning från höga tidvatten, stormar och orkaner. Låglänta delar av kuststäder, som Calcutta och Bombay i Indien eller Miami och New York i USA, kan periodvis komma att läggas under vatten.

Artikelns fortsätter längre ner.

Bli medlem och stöd arbetet för en frisk och levande planet!

Läget för vår planet är akut. Men vi kan fortfarande bromsa utvecklingen. Du behövs i det arbetet - tillsammans har vi kraft att förändra.

Naturskyddsföreningen arbetar för att:

att bromsa klimatförändringarna

bevarande av biologisk mångfald

friskare hav och vatten

ett hållbart och ekologiskt jordbruk

att minska miljögifterna i vår vardag

ett hållbart skogsbruk och skyddande av värdefulla skogar.

Utöver ditt värdefulla stöd ger ett medlemskap dig vår medlemstidning Sveriges Natur, tillgång till gratis aktiviteter, rabatt på tågresor med SJ och mycket mer.

Döda korallrev:  Korallreven är mycket känsliga för temperaturförändringar och riskerar att försvinna helt och hållet. Vid 1,5 graders uppvärmning riskerar 90 procent av världens korallrev att helt försvinna. Vid två graders uppvärmning hotas alla världens korallrev, så mycket som 99 procent kommer att försvinna. Därmed hotas också alla de arter som lever i och kring korallreven.

Förändrade ekosystem:  Många av världens ekosystem kommer inte att kunna anpassa sig till ett förändrat klimat när uppvärmningen går så fort som den gör. Istället riskerar de att omvandlas till helt nya typer av områden. Ett ekosystem som pekas ut som särskilt känsligt för detta är den boreala skogen i Nordeuropa, alltså den gran-och tallskog som vi har mycket av här i Sverige.

Minskade skördar:  Torka och vattenbrist kommer att leda till minskade skördar i stora delar av världen. Vid två graders temperaturökning beräknas majsskördarna i tropiska områden minska med sju procent. Det låter kanske inte som så mycket, men med tanke på att jordens befolkning samtidigt kommer att öka kommer det att få förödande konsekvenser.

Obeboeliga områden:  Redan i dag tvingas mellan 15 och 20 miljoner människor om året att överge sina hem på grund av väderrelaterade naturkatastrofer. Antalet hemlösa efter extrema väderhändelser förväntas öka kraftigt i ett varmare klimat. Många människor bor i dag i sårbara områden, och antalet ökar i takt med att allt fler bosätter sig i låglänta kustområden och sårbara städer i fattiga länder.

Källa: World Resource Institute, utifrån IPCCs 1,5-gradersrapport.

Bortom två graders uppvärmning

Bortom två graders uppvärmning väntar ännu större effekter av klimatförändringarna. Vid en så kraftig temperaturökning sätter jorden själv igång processer som förvärrar uppvärmningen ännu mer, så kallade feedbackloops. En högre temperatur gör till exempel att det blir mer vattenånga i atmosfären, vilket förstärker uppvärmningen ytterligare eftersom vattenånga fungerar som en växthusgas.

Ökade utsläpp av metan från tinande permafrost och havsbottnar samt minskat upptag av koldioxid i haven kan trigga igång en skenande växthuseffekt, bortom mänsklig kontroll. För tillfället är vi på väg mot en värld som är minst tre grader varmare.

Tre till fyra graders uppvärmning skulle innebära en värld så förändrad från dagens verklighet att det skulle vara förödande för merparten av jordens ekosystem och kanske slutet för den mänskliga civilisationen.

Med de åtgärdsplaner som världens länder presenterade vid Parismötet hamnar vi på minst tre graders temperaturökning till år 2100.

Planerna ska dock anpassas och förhoppningsvis skärpas vart femte år.

Utmaningarna är minst sagt många, och svårigheterna stora. För att kunna begränsa uppvärmningen till 1,5 grader måste utsläppen globalt minst halveras till 2030 och nå nära noll absolut senast 2050. Det finns med andra ord ingen tid att förlora. Varje tiondels grad som vi lyckas undvika genom minskade utsläpp kan vara avgörande för hur människor och växt- och djurlivet drabbas. Det minsta politikerna göra är att hålla vad de lovat i Parisavtalet.

# data[].attributes.attachment_link.description
I den värld vi lever i just nu har den globala medeltemperaturen ökat med drygt en grad jämfört med förindustriell tid. I Arktis, som norra Sverige tillhör, går uppvärmningen dubbelt till tre gånger så snabbt och medeltemperaturen där har redan ökat med över två grader.

# data[].attributes.body
En extra länk att arbeta med för några elever (Gleerups 4-6)

# data[].attributes.body
Vi börjar med att titta på en sammanfattningsfilm från Gleerups på 7 min ( a 728)

Du kan också titta på den här kortfilmen från binogi

Inför provet kan vi sedan se filmerna Vår jord - Rörelser under ytan och Värmen under ytan som ligger på en extern disc om vi har tid över

Frågor att repetera inför provet:

1. Varför uppstår orkaner?

2. Varför blir det Jordbävning

3. Hur uppstår en tsunami?

4. Varför blir det vulkanutbrott?

5. Hur kan ett samhälle förbereda sig för orkaner, tsunamis, jordbävningar och vulkanutbrott?

6. Hur kan enskilda människor/individer förbereda sig?

7. Vilka konsekvenser kan drabba människor och samhälle vid olika naturkatastrofer?

8. Varför blir det global uppvärmning?

9. Vilka konsekvenser medför den globala uppvärmningen?

10. Beskriv på vilket sätt människan kan skapa sårbara platser, och ge exempel på vilka problem det kan uppstå.

EXTRA: Vi tittar på avsnittet som handlar om preppers

Extra Ekstrand