# data[].attributes.body
Stærk moralsk kodeks for handlinger som oftes som rationelle: (alkohol, rygning, bio etc)

# data[].attributes.body
Han forholder sig ikke så meget til verden udenfor, og stemmer ikke til valg

# data[].attributes.body
Han bekender sine synder og hengiver sig til gud og opnår en form for frelse ‘clean slate’

# data[].attributes.body
Han får en åbenbaring
- ritual
- velsignelse

# data[].attributes.headline
Shouting for heaven - dogmer og erfaring - der er strikse dogmer, f.eks. må der ikke indtages tobak eller alkohol eller ses fodboldkampe og dans da dette anses for en synd.

# data[].attributes.subject
Shouting for heaven - dogmer og erfaring - der er strikse dogmer, f.eks. må der ikke indtages tobak eller alkohol eller ses fodboldkampe og dans da dette anses for en synd.

# data[].attributes.headline
1. religionen og hans tro udspiller sig gennem erfaringer og følelser, som gør han er tættere på gud 

# data[].attributes.subject
1. religionen og hans tro udspiller sig gennem erfaringer og følelser, som gør han er tættere på gud 

# data[].attributes.body
Restriktioner, tilbageholdenhed - de ryger ikke, de drikker ikke alkohol og går ikke i teatret, til spil, og går ikke med store smykker

# data[].attributes.body
Karistematisk tilgang for en enkelt personen og ikke partiet.

Kritik af det omgivende samfund.

Selvom synder, bliver man tilbudt ny chance.

Møde med skaberen.

Modernister følger deres impulser, men skal istedet beherske sig selv og sine impulser.

# data[].attributes.headline
Forholdet mellem folk og myte - Grundtvig anser det for vigtigt at ungdommen lære om mytologien da det er en del af deres kulturarv (f.eks. nordisk mytologi som blev dyrket i Skandinavien inden Kristendommen) (?)

# data[].attributes.subject
Forholdet mellem folk og myte - Grundtvig anser det for vigtigt at ungdommen lære om mytologien da det er en del af deres kulturarv (f.eks. nordisk mytologi som blev dyrket i Skandinavien inden Kristendommen) (?)

# data[].attributes.body
- At kigge på intention og afbildningen fremfor selve indholdet.

# data[].attributes.body
Man får indtryk af at uddannelse er vigtig, og at ungdommen skal forstå vigtigheden af myterne

# data[].attributes.body
"man skal kun lære Mythologi for at vide, hvad det er Digterne spiller paa og de andre Konstnere har villet afbilde, da spildte jeg naturligviis ikke Tid og Flid paa nogensomhelst mythologisk Fremstilling"

# data[].attributes.headline
Uddannelse - Uddannelse er vigtig og det er vigtigt for ungdommen at få indsigt i flere forskellige religioners og myters lære.

# data[].attributes.subject
Uddannelse - Uddannelse er vigtig og det er vigtigt for ungdommen at få indsigt i flere forskellige religioners og myters lære.

# data[].attributes.body
Menneske-naturen spejler sig i myterne

# data[].attributes.body
Forfatteren behandler myterne i bedste fald som gode historier

# data[].attributes.body
Videreformidle græsk og nordisk mytologi til ungdommen

# data[].attributes.body
Fortælle om grækerne og deres guder og helte i en humoristisk form

# data[].attributes.body
Teksten henvender sig til den nordiske ungdom og dens formål er at blande de bedste kilder fra forskellige religiøse skrifter og myter (f.eks. græsk og nordisk mytologi). Der er visdom i de forskellige kilder, ikke en absolut overlegen sandhed.

# data[].attributes.body
- At videregive viden om græske og nordiske myter til ungdommen.

# data[].attributes.headline
4. Manikæisme: Forestilling om en oprindelse i tidlige tider, hvor gud og djævlen skabe himmel og jord. Samt en ide om, at jorden vil gå under igen i fremtiden. Altså at jord/himmel kun er i et begrænset tidsrum.

# data[].attributes.subject
4. Manikæisme: Forestilling om en oprindelse i tidlige tider, hvor gud og djævlen skabe himmel og jord. Samt en ide om, at jorden vil gå under igen i fremtiden. Altså at jord/himmel kun er i et begrænset tidsrum.

# data[].attributes.body
Mennesket skal give almisser

# data[].attributes.body
Frelse og den materielle verden - Det kan opfattes som om at frelsen udbredes igennem Mani, som fremstår som en slags profet. Den materielle verden opfattes som værende forbundet til det onde og Helvede. Derfor opnåes frelsen altså igennem en aftsandstagen til den materielle verden.

# data[].attributes.body
- Åbenbaring gennem faderen.
- Inspireret af mandæisme litteratur

# data[].attributes.body
Mani har fået sin vidne direkte fra Faderen, der har forbarmet sig og afslørede sine hemmeligheder for ham

# data[].attributes.headline
3. Manikæsime: Mani får en form for åbenbaring og erkendelse, som han får af andre religøse skrifter + han åbenbares af gudelig skikkelse - hans er den sande 'tolkning' samlet i en.

# data[].attributes.subject
3. Manikæsime: Mani får en form for åbenbaring og erkendelse, som han får af andre religøse skrifter + han åbenbares af gudelig skikkelse - hans er den sande 'tolkning' samlet i en.

# data[].attributes.body
Tidsopfattelse (Mani) - Mani nævner "tidligere" religioner, men at hans religion er den mest fuldkomne. Dette kan opfattes som en form for overgang fra Kaos til Kosmas.

# data[].attributes.body
Mørkemagter har skabt mennesket af en blanding af satanistisk stof og Guds  lyshed

# data[].attributes.body
- Dualistisk adskillelse ml. det gode og det onde. Dette forhold ændres da lysfaderen intervenere med de mørkemagter.
- Lysetverden taber først men i sidste ende vinder de.
-  Personligt gudsforhold,
- Gud spredt som lyspartikler ud oververden

# data[].attributes.headline
2. Manikæisme: Religionen er overalt i alt - omnipræsent.  

# data[].attributes.subject
2. Manikæisme: Religionen er overalt i alt - omnipræsent.  

# data[].attributes.headline
Hvorfra har Mani sin viden - Mani har fået sin viden direkte fra Gud og fremstiller sig selv som udvalgt af Gud til at opfylde hans ønsker.

# data[].attributes.subject
Hvorfra har Mani sin viden - Mani har fået sin viden direkte fra Gud og fremstiller sig selv som udvalgt af Gud til at opfylde hans ønsker.

# data[].attributes.headline
Forholdet mellem religion og folk - Mani beskriver tidligere religioner som værende begrænset til bestemte områder og specifikke folkeslag. Han ønsker at hans egen religion, den overlegne, skal spredes rundt omkring i verden på tværs af folkeslag, sprog og kulturer.

# data[].attributes.subject
Forholdet mellem religion og folk - Mani beskriver tidligere religioner som værende begrænset til bestemte områder og specifikke folkeslag. Han ønsker at hans egen religion, den overlegne, skal spredes rundt omkring i verden på tværs af folkeslag, sprog og kulturer.

# data[].attributes.headline
1. manikæsime: Manikæismen er strengt dualistisk. det godes verden og det ondes verden er af væsen og oprindelse helt uafhængige af hinanden. Lysfaderen vs. urmenneskeren i mørkets rige

# data[].attributes.subject
1. manikæsime: Manikæismen er strengt dualistisk. det godes verden og det ondes verden er af væsen og oprindelse helt uafhængige af hinanden. Lysfaderen vs. urmenneskeren i mørkets rige

# data[].attributes.body
MANIKÆISME

# data[].attributes.headline
Manikæisme - Forholdet mellem mennesket og det guddommelige er dualistisk.

# data[].attributes.subject
Manikæisme - Forholdet mellem mennesket og det guddommelige er dualistisk.

# data[].attributes.body
Det onde og det gode er adskilt og uafhængige af hinanden.

# data[].attributes.body
Manækeimen er strengt dualistisk - det godes / ondes verden er
uafhængige af hinanden
->

lyset og mørket blandes da Lysfaderen seder urmennesket og hans fem sønner til mørkets rige

# data[].attributes.headline
4. Har en tidslighed, da der tales om adskillelsen ift en 'ny tid'

# data[].attributes.subject
4. Har en tidslighed, da der tales om adskillelsen ift en 'ny tid'

# data[].attributes.body
- Der foretages en rituel okseslagtning hvert år i Athen. Mennesket bedrager guderne på et tidspunkt hvorefter det fælles offermåltid hører op. "Fra før til nu."

# data[].attributes.headline
3. Offeret er primært fedtdampe til guderne (ifølge Homer) 

# data[].attributes.subject
3. Offeret er primært fedtdampe til guderne (ifølge Homer) 

# data[].attributes.headline
2. Offerets rolle er kosmos og sikre velstand (tror vi) - det opretholder et vigtigt bånd imellem mennesker og guder

# data[].attributes.subject
2. Offerets rolle er kosmos og sikre velstand (tror vi) - det opretholder et vigtigt bånd imellem mennesker og guder

# data[].attributes.headline
1. Guder og mennesker er ikke adskilt - måltider og bosteder er fælles s.261

# data[].attributes.subject
1. Guder og mennesker er ikke adskilt - måltider og bosteder er fælles s.261

# data[].attributes.body
Måltidsfællesskabet var et vigtig bånd for at opretholde relationen ml. Guderne og menneskerne efter adskillelsen.

# data[].attributes.body
Offerets dele - slagtedyrets bov dækkes med et fedtlag hvorefter det brændes/smeltes over bålet. Kødet indtages i fællesskab med guderne.

# data[].attributes.headline
Zeuz bliver vred på Prometheus fordi han snyder ham med maden - det adskiller guder og mennesker, men offeret bevares som et vigtigt element i græsk religion 

# data[].attributes.subject
Zeuz bliver vred på Prometheus fordi han snyder ham med maden - det adskiller guder og mennesker, men offeret bevares som et vigtigt element i græsk religion 

# data[].attributes.body
I mytens urtid levede de græske guder og mennesker i direkte samkvem, men blev efterfølgende adskilt, dog i sammen verden.

# data[].attributes.headline
Guder og mennesker lever i direkte samkvem - side om side 

# data[].attributes.subject
Guder og mennesker lever i direkte samkvem - side om side 

# data[].attributes.body
Offeret - Fungerer som en form for bindeled mellem mennesket og guderne. Mennesket ofrer til guderne i håb om at få et bestemt ønske imødekommet.

# data[].attributes.body
Græsk religion - mennesker og guder lever side om side. Guderne er meget menneskelige.