# data[].attributes.headline
Cuba krisen - forhistorie og selve konflikten

# data[].attributes.subject
Cuba krisen - forhistorie og selve konflikten

# data[].attributes.body
indtil slutningen i 1960'erne blev Cuba ledet af Fulgencio Batista, han styrede landet med terror og brutalitetm, men Fidel Castro overtager i 1959. Cuba var verdens største producent af sukkerør, og landet var derfor meget afhængig af sukkereksporten. Amerikanerne bryder handlen med Cuba, da de bliver mere og mere kommunistiske, og her griber Sovjetunionen chancen, da de jo også er kommunistister.

22. oktober 1962: Kennedy holder tale om placering om placering om missiler på Cuba. Han går straks i forhandling med Sovjet, om at få dem fjernet. Det står på i tretten dage hvor verden ikke ved, hvad der skal ske. Måske ville der opstå en tredje Verdenskrig?

Det ender med at Sovjet vender om og ikke placere de nye missiler, så konflikten løses. Efterfølgende fjerner USA sine missiler i Italien og Tyrkiet .

# data[].attributes.body
NATO binder USA og Europa sammen.
De har partnere

North
Atlantic
Treaty
Organization

# data[].attributes.body
Harry S. Truman: 1945 - 1953
Dwight Eisenhower: 1953 - 1961
J. F. Kennedy: 1961 - 1963
J. B. Johnson: 1963 - 1969
R. Nixon: 1969 - 1974
G. Ford: 1974 - 1977
Jimmy Carter: 1977 - 1981
R. Reagan: 1981 - 1989
H. W Bush: 1989 - 1993

# data[].attributes.body
Russiske ledere:
Josef Stalin: 1924 - 1953
Nikita Khrusjtjov: 1953 - 1964
Leonid Brezjnev: 1964 - 1979
Mikhail Gorbatjov: 1982 - 1991

# data[].attributes.body
Jalta konferencen var et topmøde i dagene fra 4. til 11. februar 1945 mellem statsledere. Fra USA deltog Franklin D. Roosevelt, fra Storbritannien Winston Churchill og fra Sovjetunionen Josef Stalin.

På topmødet diskuterede de Tysklands fremtid og planer for efterkrigstiden. Aftalen blev en årsagende til Den Kolde Krig. Aftalen indeholdt bl.a. punkter om Tysklands fremtid, opdelingen af Berlin, grænser i Europa, startskuddet til FN m.m.

# data[].attributes.body
England og USA var meget bekymrede over at Japan vandt mere og mere herredømme over Asien. Derfor stoppede de blandt andet for Japans forsyninger af olie, for uden olie kunne Japan ikke føre krig. Men denne blokade var en provokation mod japanerne, og de valgte at angribe Pearl Habor. I tiden der fulgte, kom der stribevis af amerikanerne til at hade japanerne så meget, at de helst så dem udslettet fra verdenskortet . Angrebet på Pearl Habor var en af forklaringerne, men Japan var også berygtet for sin håndtering af krigsfanger. Mange fanger - blandt andet amerikanere - døde af sult, tortur og henrettelser.
Japan var på vej til at opbygge et enormt rige - et stillehavsimperium. Japan havde været i krig mod Kina siden 1937, og fra 1940 besatte Japan hurtigt de koloniområder i Sydøstasien, som ellers havde hørt til Frankrig, England og Holland (Indonesien). I 1942 strakte det japanske stillehavsimperium sig over næsten hele Sydøstasien og store dele af Kina.

# data[].attributes.body
Der havde ikke været kæmpet på amerikansk grund

Økonomien er god

Indtil 1949 er de eneste, der havde atomvåben

# data[].attributes.body
Gik ud på at USA lånte penge til landende efter krigene på betingelsen af at de lande ikke blev kommunistiske som Sovjetunionen var, da USA og Sovjetunionen var konkurrenter.

# data[].attributes.body
Magtbalancekrig mellem USA og Sovjetunionen - mellem liberalisme og kommunisme.

Japanerne vil gerne have mere magt og blive større. Japan kæmper mod de andre stormagter. Det skaber kampe - fx. økonomiske. Japan hævner sig ved at angribe Pearl Habour i 1941.
USA vil ikke have at Japan skal have mere magt.

# data[].attributes.body
Var et forbund der blev oprettet efter Første Verdenskrig. Forbundet skulle sørger for at forhindre verdenen i nye krige. Da den Anden Verdenskrig kom frem viste det sig at Folkebundet var alt for svagt til at løse dets opgave med at forhindre verdenen i nye krige. Under krigen opstod ideen om at lave en ny og stærkere international organisation, der skulle sørge for, at komme skænderier og stridigheder mellem landende ikke blev udviklet til krig. Denne organisation blev kaldt for FN (Forende Nationer) som langt de fleste stater i dag er medlem af. Dog har der været 200 større og mindre krige siden FN blev oprettet, men i mange tilfælde er det lykkedes FN at skabe fred og at sætte en stopper for konflikterne.

FN har også som opgave at hjælpe fattige lande og i det hele taget gøre verdenen til et bedre sted at leve for alle mennesker.

I årtierne efter Anden Verdenskrig var det de to supermagter (Sovjetunionen og USA) der afgjorde om der skulle være krig eller fred i verden.

SOVJETUNIONENS STYREFORM:
Var et socialistisk land. Her gik man indenfor planøkonomi. Det betød bl.a., at staten havde fokus på at fremstille handel og varer på udenrigshandel. Man havde også en styreform, hvor det kommunistiske parti havde den afgørende magt i landet.

USA'S STYREFORM:
De var tilhængere af kapitalistisk markedsøkonomi og en fri udenrigshandel. Landet havde en demokratisk styreform.

# data[].attributes.body
Krigen havde givet Sovjetunionen et alvorligt knæk og tab. Ca. 20 millioner af landets borgere var omkommet (døde) under krigen. Deres virksomheder var blevet ødelagt af tyskere produktionen i landet var næsten halveret i forhold til hvad den havde været før krigen.

Begyndelsen på Europas deling gik ud på at USA's præsident bøjede sig for Sovjet's præsident, Josef Stalin, til krav om at Sovjetunionen havde ret til beskyttelse af dets nabolande mod fremtidlige angreb på landet. I sidste halvdel af 1940'erne lykkedes det Sovjetunionen at få indsat kommunistiske regeringer.

# data[].attributes.body
Ved forhandlingerne mellem de allierede statsledere var det Sovjetunionen og USA der bestemte. De var verdens stærkeste stater og blev også omtalt som supermagter. Man mente dog alligevel at USA stod langt stærkere end Sovjetunionen på alle områder. Der var nemlig ikke blevet kæmpet på amerikansk jord og krigen var heller ikke blevet påvirket af amerikanernes økonomi. De amerikanske fabrikker kørte nemlig på højtryk. Det var en vigtig part for USA at produktionen blev ve med at vokse, ellers kunne landets virksomheder ikke blive ved med at tjene penge, og er ville heller ikke være arbejde til de ca. millioner soldater, der vente hjem. Dette var også grunden til at USA arbejde på at få indført en udenrigshandel og en markedsøkonomi hele den vestlige verden.

# data[].attributes.body
Den 9. maj 1945, kom den store dag for Europa, da Tyskland overgav sig til de allierede tropper fra Sovjetunionen, USA, Storbritannien og Frankrig og hermed var Anden Verdenskrig slut i Europa. Hele krigen havde kostet utallige mennesker livet og især jøderne var der et stort udryddelse- stal på. Mange dele af Europa lå i ruiner og var totalt skadet og verdensdelen havde mange problemer økonomisk. Lige siden Middelalderen var Europa flere gange præget af krig. For hver krig der sluttede, sørgede de sejrende europæiske partier for at oprette magtbalance der sikrede fred i mellem dem igen.

# data[].attributes.body
Tre dage efter at amerikanerne smed bombem i Hiroshima, kastede amerikanerne endnu en bombe i Japan, i byen Nagasaki. I dage, uger, måneder og år efter døde folk som ofre for bombens radioaktive stråling. Der er ikke nogle der ved med sikkerhed hvor mange der omkom, men et lille gæt er en gruppe mennesker på omkring 200.000. Af de 200.000 søde ca. 10.000 børn der blev født med alvorlige misdannelser.

Atombomben var og er stadig altså et meget frygtelig våben. I løbet af de følgende årtier blev der lavet flere og flere atombomber, så man kunne udslette alt liv på jorden adskillige gange.

# data[].attributes.body
Starten på morgenen den 6. august 1945 lettede et amerikansk B 29 bombefly, "Fat boy", sig fra øen Tinian i Stillehavet. I lasten havde flyet en ca. 3 meter lang og 4 tons tung bombe med en hidtil ikke set sprængkraft. Altså med en stor sprængkraft som man ikke havde set på dette tidspunkt og heller ikke i dag. Flyet havde en kurs mos Hisoshima, Japan som er en storby med 300.000 indbyggere. I de løbene dage havde amerikanske fly flere gange fløjet over byen, dog uden at bombe, da de mente at folket i Hiroshima skulle vænde sig til fredelige overflyvninger. Tidspunktet for bombningen var velvalgt og, da klokken var lidt over otte var tiden kommet. Gamle, voksne og børn gik på gaden i Hiroshima på vej til skole, arbejde og hjem. Indbyggerne så flyet flyve over dem, men der var kun et fly og det fly sløj i høj højde, derfor blev der ikke blæst luftalarm og folk troede at de var i sikkerhed. Da klokken slog 18:15 var flyet nu over Hiroshima's centrum og bombebeskytten lod bomben falde. Den første atombombe (Enola Gay) var nu blevet kastet. Bomben eksploderede med 600 meter over jorden, og inden for en radius af 500 meter blev alt ødelagt , knust og alt levende blev dræbt. Indenfor 2 km omkom (døde) over halvdelen af befolkningen.

# data[].attributes.body
- Slagmarken var ramt - byer er blevet bombet væk.
- Europa blev ramt økonomisk, da krigen koster både penge og mænd.
- Europa overvejede hvordan der kunne sikres fred fremadrettet.

# data[].attributes.body
2. Verdenskrig sluttede med de to atombomber i Nagasaki og Hiroshima.

# data[].attributes.body
Præsident af USA fra perioden: 4. marts 1933 - 12. april 1945: Franklin D: Roosevelt

Præsident af USA fra perioden:
12. april 1945 - 20. januar 1953:
Harry S. Truman

Under krigen havde amerikanerne i tophemmelighed udviklet atombomben. Med få dages mellemrum i starten af august, 1945, kastede amerikanerne bomber over de japanske byer, Nagasaki og Hiroshima. Kort tid efter overgav Japan sig betingelsesløst. Den amerikanske så atombombe angrebende nødvendige for, at få Japan til at overgive sig. Hvis de ikke havde haft atombomberne ville de besætte selve Japan. Det egentlige mål med at smide atombomberne var, at demonstrere, bevise over for Sovjetunionen, at amerikanerne selv var den største magt.