# data[].attributes.body
בבואנו לחנך את תלמידינו, עלינו להסתכל על המכלול ממנו הוא נבנה: ההיבטים הרגשיים, חברתיים, לימודיים. הסביבה ממנה הילד מגיע, בילוי שעות הפנאי שלו וכו'. יש משמעות רבה בעיני להתבוננות בכל המכלול, משום שכל אחד מהם משליך על השני. לדוגמה: תלמיד בעל קשיים חברתיים או רגשיים, יתקשה לדעתי להתמיד בלימודים ולהצליח בהם. על הצוות החינוכי לקבל תמונה מקיפה על התלמיד ובמידת הצורך, לבנות תכנית התערבות שתסייע לו.

# data[].attributes.headline
נאהדאני מאמינה ש

# data[].attributes.body
נאהד
אני מאמינה שיש מפתיח לכל תלמיד ותלמידה והמורה המוצלח שיש לו  הראיה איך לפתוח את זה ולעודד אותו ולדייק על החוזקות שלו ואיך להעצים ולקדם אותו .

# data[].attributes.headline
נוגידאת סבאח

# data[].attributes.subject
נוגידאת סבאח

# data[].attributes.body
אנו חיים בעולם בו לא ניתן להימנע מלחץ.  המצב הנורמלי של הגישה הסלוטוגנית מכוונת אותנו, אם כך, לחיפוש אחר הכוחות והמשאבים התורמים לבריאות ולרווחה יותר מאשר לחולי.
הגישה הסלוטוגנית מדגישה את חשיבותם של משאבי ההתמודדות. וגם כן
נותנת כיוון ומיקוד, כמאפשרת הקדשת תשומת לב לכל הרצף של נוחות/אי נוחות, כמבליטה גורמי בריאות במקום גורמי סיכון, כמציבה במרכז את האדם (או הקולקטיב) ולא את המחלה (או שיעור התחלואה).

# data[].attributes.headline
עינת  אלקרינאוי                                        בית הספר צריך להיות מקום התומך ופועל לסייע לתלמיד לגבש ולחזק את כוחות ההתמודדות שלו, כוחות אשר יסייעו לתלמיד לא רק בהקשר הבית ספרי אלא ייתנו לו ארגז כלים לחיים – בהקשרים לימודיים ובהקשרים רחבים יותר. הבסיס ליצירת אותם כוחות, אותו ארגז כלים עשיר ורחב, היא נקודת המבט הסלוטוגנית שמתמקדת בקידום בריאות ולא רק במניעת חולי.

# data[].attributes.subject
עינת  אלקרינאוי                                        בית הספר צריך להיות מקום התומך ופועל לסייע לתלמיד לגבש ולחזק את כוחות ההתמודדות שלו, כוחות אשר יסייעו לתלמיד לא רק בהקשר הבית ספרי אלא ייתנו לו ארגז כלים לחיים – בהקשרים לימודיים ובהקשרים רחבים יותר. הבסיס ליצירת אותם כוחות, אותו ארגז כלים עשיר ורחב, היא נקודת המבט הסלוטוגנית שמתמקדת בקידום בריאות ולא רק במניעת חולי.

# data[].attributes.headline
חוזקות / עופרה קריספל-דהרי

# data[].attributes.subject
חוזקות / עופרה קריספל-דהרי

# data[].attributes.body
תפקיד המורה להכיר מקרוב את תלמידיו, להתחקות במיוחד אחר חוזקותיהם וכישרונותיהם הטבעיים, כדי לאפשר להם להתנסות בהצלחות ולתת להם משוב חיובי ובונה שיעצים את תחושת מסוגלותם העצמית, ובמקביל, לעצב סביבת עבודה נעימה ונינוחה, שתתרום, ככל שניתן, לרווחה הפיזית והנפשית של כלל תלמידי הכיתה. תפקיד המורה לתרום למיטביות הסובייקטיבית של תלמידיו באמצעות מתן אפשרות לנצל את מרב כישרונותיהם הטבעיים וחוזקותיהם.

# data[].attributes.headline
הגישה הסולטוגנית/ נעמי גוטמן

# data[].attributes.subject
הגישה הסולטוגנית/ נעמי גוטמן

# data[].attributes.body
התחברתי מאד לגישה הסולטוגנית המתמקדת במקומות הבריאים של התלמיד, בחוזקות שלו ובכישורים בהם ניחן. יש לאפשר לתלמידים להתנסות ולחוות הצלחה, לתת להם משוב שיעצים אותם , משוב שיגרום להם להאמין שהם יכולים ומסוגלים, כמו'כ חשוב להתאים את הסביבה הלימודית באופן כזה שתאפשר להם ולכיתה כולה ללמוד באופן מיטבי.

# data[].attributes.headline
הגישה הסלוטוגנית\אחלאם חמוד

# data[].attributes.subject
הגישה הסלוטוגנית\אחלאם חמוד

# data[].attributes.body
על פי הגישה הסלוטוגנית כל אדם משלים עם לחצים אחרים. המונח סלוטוגניות )מורכב מצמד מילים לטיניות – בריאות )salus )ומקור )origin .)לפיכך הוא מגדיר את מקור הבריאות באדם – ניבוי למחלה או לפתולוגיה. גורמי לחץ הם חלק מהשגרה האנושית של בני אדם. לכן עלינו לבחון את מקורות ההתמודדות, הבריאות והרווחה של האנשים החשופים ללחץ לא פחות מאשר את הגורמים הפתולוגיים כלומר, כיצד אדם מתמודד בהצלחה עם מצבי לחץ ונשאר בריא נפשית וגופנית .

בית הספר צריך להיות מקום התומך ופועל לסייע לתלמיד לגבש ולחזק את כוחות ההתמודדות שלו, כוחות אשר יסייעו לתלמיד לא רק בהקשר הבית ספרי אלא ייתנו לו ארגז כלים לחיים – בהקשרים לימודיים ובהקשרים רחבים יותר. הבסיס ליצירת אותם כוחות, אותו ארגז כלים עשיר ורחב, היא נקודת המבט הסלוטוגנית שמתמקדת בקידום בריאות ולא רק במניעת חולי. המעבר לנקודת מבט סלוטוגנית אינו רק שינוי סמנטי, כי אם שינוי הטומן בחובו הסתכלות מחודשת והצבת שאלות אחרות על תפקידו של בית הספר בגיבוש יכולת ההתמודדות של תלמידים, ומתוך כך הוא קריטי ליצירת מרחב תשובות אחר.

# data[].attributes.headline
סמר דגאישה סלותי

# data[].attributes.subject
סמר דגאישה סלותי

# data[].attributes.body
אני מאוד מאמינה מאוד באמירה "אין ילד רע, יש ילד שרע לו". אף ילד לא נהיה תלמיד מאתגר אם לא עבר הרבה מצבים קשים וילד לא פנוי רגשית בחיים לא יהיה פנוי ומוכן ללמידה, וחשוב לזכןר שבכל ילד טמון פוטנציאל משלו וחוזקותשמאפיינות אותו שנוכל להוציא אותם לידי ביטוי כאשר אנחנו עוזרים לו להתפנות מהמטענים שהוא סוחב ומסייעים לו להיות ילד שמח ופנוי רגשית.

# data[].attributes.headline
האם נכון לתייג תלמיד?/ ברוך צדוק

# data[].attributes.subject
האם נכון לתייג תלמיד?/ ברוך צדוק

# data[].attributes.body
כאשר אנו עומדים בפני צורך לתת לתלמיד מתקשה את המענה ל הוא זקוק, אנו נתקלים בדילמה האם בהוצאתו מהכיתה לצורך קבלת המענה, אולי אנו שוגים בכך כי בעצם התלמיד 'מתוייג' כתלמיד בעל קושי ושונות.
את המהענה לדילמה זו אנו מוצאים בגישה הסלוטוגונית! המתמקדת במקומות הבריאים של התלמיד, בחוזקות שלו ובכישוריו.

# data[].attributes.headline
הגישה הסלוטוגנית- תגובה של אסנת כהן

# data[].attributes.subject
הגישה הסלוטוגנית- תגובה של אסנת כהן

# data[].attributes.body
חשוב לזכור כי הגישה הסלוטוגנית מגדירה בריאות בהסתכלות הוליסטית, המתייחסת לחוויה של אדם שלם - בעל גוף, מחשבה, רגש וחיים חברתיים. לכל אלה יש השפעה רבה על האדם והנחת היסוד היא: שחשוב לצייד את כלל התלמידים ביכולת התמודדות כי איננו יכולים לדעת מי מהתלמידים יזדקק לכלים אלו ובאיזה שלב.

# data[].attributes.headline
הגישה הסולוטוגנית /מזית בן ימין

# data[].attributes.subject
הגישה הסולוטוגנית /מזית בן ימין

# data[].attributes.body
גישה זו מתייחסת לגורמי הסיכון. ההנחה היא שכולם נמצאים בסיכון ושעל מערכת החינוך לדאוג לנטרל עד כמה שניתן את גורמי הסיכון. הנחת היסוד היא שחשוב לצייד את כלל התלמידים ביכולת התמודדות כי איננו יכולים לדעת מי מהתלמידים יזדקק לכלים אלו ובאיזה שלב. ברגע שיכולת ההתמודדות תהיה זמינה- כל מי שיהיה בסיכון ישלוף בזמנו את הכלים שקיבל ולכן כולם צריכים לקבל כלים.  התובנה היא שעבודה עם כל הכיתה באותם היבטים, תשפר את כוחות ההתמודדות של כולם, כולל של תלמידים שברגע נתון אין נטייה לזהות אותם כמתמודדים עם קשיים, אך הם עלולים להיתקל בהם בעתיד.

# data[].attributes.body
אנחנו רגילים לזהות חולשות ולמפות בעיות וצריך לשנות את הגישה. מגישה פתוגנית המזהה את גורמי החולי לגישה סלוטוגנית המתמקדת בזיהוי מקדמי בריאות. במקום לדבר על גורמי סיכון וחוסר תפקוד נדבר על גורמי חוסן בריאות ושיפור, במקום להדגיש קושי נדגיש חוזקות.

# data[].attributes.body
ככל שהילד יכיר את חוזקות החותם שלו ויביא אותן לידי ביטוי בחייו ובלמידתו, כך ירגיש שמח ומאושר יותר ובעל יכולת טובה להתמודד מול האתגרים העומדים מולו. ההצלחה הרבה ביותר והסיפוק הרגשי העמוק ביותר הם בבניית חוזקות החותם ולא בתיקון החולשות.

# data[].attributes.headline
שלבי סאלח אני מאוד מאמין  מאוד באמירה "אין ילד רע, יש ילד שרע לו". אף ילד לא נהיה תלמיד מאתגר אם לא עבר הרבה מצבים קשים וילד לא פנוי רגשית בחיים לא יהיה פנוי ומוכן ללמידה, וחשוב לזכןר שבכל ילד טמון פוטנציאל משלו וחוזקותשמאפיינות אותו שנוכל להוציא אותם לידי ביטוי כאשר אנחנו עוזרים לו להתפנות מהמטענים שהוא סוחב ומסייעים לו להיות ילד שמח ופנוי רגשית.

# data[].attributes.subject
שלבי סאלח אני מאוד מאמין  מאוד באמירה "אין ילד רע, יש ילד שרע לו". אף ילד לא נהיה תלמיד מאתגר אם לא עבר הרבה מצבים קשים וילד לא פנוי רגשית בחיים לא יהיה פנוי ומוכן ללמידה, וחשוב לזכןר שבכל ילד טמון פוטנציאל משלו וחוזקותשמאפיינות אותו שנוכל להוציא אותם לידי ביטוי כאשר אנחנו עוזרים לו להתפנות מהמטענים שהוא סוחב ומסייעים לו להיות ילד שמח ופנוי רגשית.

# data[].attributes.body
תפקיד המורה להכיר מקרוב את תלמידיו, להתחקות במיוחד אחר חוזקותיהם וכישרונותיהם הטבעיים, כדי לאפשר להם להתנסות בהצלחות ולתת להם משוב חיובי ובונה שיעצים את תחושת מסוגלותם העצמית, ובמקביל, לעצב סביבת עבודה נעימה ונינוחה, שתתרום, ככל שניתן, לרווחה הפיזית והנפשית של כלל תלמידי הכיתה. תפקיד המורה לתרום למיטביות הסובייקטיבית של תלמידיו באמצעות מתן אפשרות לנצל את מרב כישרונותיהם הטבעיים וחוזקותיהם.

# data[].attributes.body
כל בן אדם פוגש במהלך החיים שלו סיכונים רבים אשר יהיה חייב להתמודד אתם . אופן ההתמודדות שלו תהיה תלויה במידת הכלים אשר רכש או הוענקו לו . מטרת הגישה הזו היא להתייחס לסיכונים אלה כדבר טבעי וקיים בחיים והמטרה תהיה איך לקבל ולהתמודד אתם.
לכן מכיוון שבית הספר הוא המקום הבטוח התומך הוא צריך להכין את כלל התלמידים לסיטואציות שונות ולצייד אותם ביכולת ובכלים להתמודדות מכיוון שאי אפשר לדעת מי מבין כלל התלמידים יהיה צריך את הכלים האלה בדרך זו נוכל להכין את כלל התלמידים ונעניק להם דרכי התמודדות מתאימים לסיטואציה אשר נקלעים אליה.

# data[].attributes.headline
 שותפותכאשר נוצרת תחושה של מטרה משותפת, התלמיד אינו מרגיש לבד וחסראונים אלא שיש לו עם מי לצעוד יד ביד . 

# data[].attributes.subject
 שותפותכאשר נוצרת תחושה של מטרה משותפת, התלמיד אינו מרגיש לבד וחסראונים אלא שיש לו עם מי לצעוד יד ביד . 

# data[].attributes.body
פה אנחנו חייבים לערב כל מ ההורים והיועצת ןכל המורים כי חייבים להגיע לנקודת שיתוף אחת ולעבוד ולהתקדם בה .
שלבי סאלח

# data[].attributes.body
יש 2 פתגמים שאני נהנה לעבוד עימם 1. אין ילד רע יש ילד שרע לו. השני: מתוך משלי {"אל תוכח לץ פן ישנאך, הוכח לחכם ויאהבך" פירוש אל תוכיח לאדם שהוא ליצן, כי אז לא תועיל, תוכיח לו שהוא חכם, אז הוא יקבל ממך}..