# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Записник - наука, творчість і навчання українською

# data[].attributes.attachment_link.title
Атмосфера Землі | Будова атмосфери

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Цілком природно

# data[].attributes.attachment_link.title
Чому атмосфера Землі особлива?

# data[].attributes.headline
Перевірте свої знання

# data[].attributes.subject
Перевірте свої знання

# data[].attributes.attachment_link.title
Будова атмосфери

# data[].attributes.attachment_link.description
Розташуйте правильно шари атмосфери

# data[].attributes.headline
Температура повітря 

# data[].attributes.body
Температура повітря ( конспект)

# data[].attributes.attachment_link.description
ЯК НАГРІВАЄТЬСЯ ПОВІТРЯ

# data[].attributes.headline
Використовуючи т

# data[].attributes.body
Використовуючи текст підручника та схему в атласі, порівняйте
тропосферу та стратосферу. Результати занесіть в кола Вена .
(На зразку в центрі позначені спільні ознаки об’єктів, а ліворуч та праворуч
– відмінні ознаки )

# data[].attributes.headline
Добовий та річний хі

# data[].attributes.body
Добовий та річний хід температури

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Географія 6 клас

Температура повітря
Вся сукупна енергія, що надходить від
сонця називається сонячна радіація
(Від слова радіус ─ промінь)
Температура повітря ─ величина нестала.
Основною причиною різниці температур на планеті є
кількість сонячного тепла, що надходить від Сонця.

Температура повітря
змінюється з висотою
Температура повітря з
підняттям у гори знижується
в середньому на 60С через
кожний кілометер
Повітря нагрівається
від поверхні Землі
00
?0
-30
10 км
?
5 км
+300
1 км

Під час піднімання на гору температура знижується
на 5-6 0С на кожний кілометер, тому на вершинах
гір утворилися вічні сніги та льодовики
Межа вічних снігів називається сніговою лінією
На якій приблизно висоті в горах з'явиться зона
снігів та льодовиків, якщо біля підніжжя середня
річна температура становить +18° С?
Розв'язок.
1 км - 6° С
18:6=3 км.
Відповідь: 3км.

Температура повітря біля земної поверхні становить
+ 25OС. Визначте температуру повітря на вершині
гори, висота якої ̶ 1500м (або 1,5 км)
На 1 км. температура знижується на 6°С
Отже: 1,5км x 6°= 9°С (на стільки знизиться
температура повітря).
Температура на вершині гори
25 OС ̶ 9°С= 16°С

Чи може в Африці утворитися льодовик на
вершині гори Кіліманджаро, якщо температура
біля підніжжя гори +25°С ?
Розв'язок.
На 1 км. температура знижується на 6°С.
Висота гори Кіліманджаро - 5 895м або 5,895 км .
Близько 5,9 км.
Отже: 1) 5,9 км x 6°=35,4°С
(на стільки знизиться температура повітря).
2) +25°- 35,4°С= -10,4°С
(температура на вершині гори)
Відповідь: на вершині гори Кіліманджаро
від'ємна температура,сніг танути не буде і
утвориться льодовик.

В горах тварини мають густе хутро,
яке захищає їх від холоду
сніжний козел
як

На вершині гори температура
становить - 180С, а біля підніжжя +60С.
Встановіть висоту гори.
Розв'язок.
6°С -(-18°С)= 24°С-різниця температур
24°С : 6°С = 4км.- висота гори.

Визначте, яка буде температура повітря
на вершині гори висотою 1500 м, якщо
біля підніжжя вона становить +180.
Розв'язок.
1000м-6°С
1500м-Х
Х=1500*6/1000
Х=9°С
Якщо біля підніжжя температура становить +180,
то на вершині вона буде нижчою.
Отже +18°С ̶ 9°С = 9°С
Відповідь: 9°С.

Температура на метеомайданчику, що розташований
на вершині гори, показує + 16OС. Водночас
температура повітря біля її підніжжя становить
+23OС. Обчисліть відносну висоту гори.
Отже: 23 OС ̶ 16 OС = 7 OС (різниця температур)
На 1 км. температура знижується на 6°С
7 OС : 6°С = 1,6 км Відповідь: висота гори ̶ 1,6 км

9 км
Біля підніжжя найвищої гори світу +25°С.
Яка температура на вершині г. Джомолунгма?
Розв'язок.
1) 6° х 9км = 54°С ̶ на стільки знизиться
температура повітря;
2) +25° ̶ 54°= ̶ 29°С-температура на вершині гори.
Відповідь: -29°С

Температура повітря залежить від
часу доби
Чим нижче сонце над горизонтом, тим слабше
воно гріє, тим нижча температура.
Напротязі доби температура повітря змінюється.
Вранці та увечері вона значно знижується.
Стає прохолодніше.

Протягом доби сонце гріє
найсильніше опівдні

-170 0С +130 0С
+10 0С
На Землі різниця між
-2 0С
денною і нічною
температурами набагато
менша, ніж на інших
планетах.
Зміна дня і ночі на планетах
супроводжується змінами
температури

Причиною зміни температури повітря
Протягом доби є зміна освітленості
поверхні Землі внаслідок її обертання
навколо своєї осі

Розрахувати середньодобову температуру повітря,
використовуючи наведені дані!
час
t OC
1
3
-6° -4°
6
-2°
9 12 15
18 21 23
0° +5° +8° +6° +2° -5°
Знаходимо суму добових температур
21-(-17) =21+17 = 38
Середня добова температура - величина, отримана
шляхом обчислення середньоарифметичного числа.
38 : 9 = + 4,2 СO

+200 С
Максимальна
Амплитуда
20 - 8 = 120 С
Температура 0 С
Мінімальна
+80 С
Вимірювання температури повітря здійснюють
термометром на метеостанціях через кожні 3 години.

Перевірте себе
різниця між найвищою та найнижчою
температурами
Амплітуда коливання температури
різниця між найвищою і найнижчою
температурою упродовж доби
Добова амплітуда

Повітря нагрівається:
від Сонця
з висотою
від поверхні Землі
1

Температура повітря з висотою:
підвищується
є незмінною
охолоджується
2

Назвіть прилад для вимірювання
температури повітря:
гігрометр
барометр
термометр
3

На метеостанціях показники
температури записують кожні:
2 години
3 години
4 години
4

найвищі показники температури
повітря протягом дня
спостерігаються о такій годині:
12.00-13.00
14.00-15.00
16.00-17.00
5

Різниця між найвищою і найнижчою
температурою називається:
амплітуда коливання
температури
середньодобова
температура
середньомісячна
температура
6

На яку висоту потрібно піднятися,
щоб температура повітря
знизилася на 6°С?
100м
1000м
1000 км
7

Від висоти Сонця над горизонтом залежить
кут падіння сонячних променів
Від кута падіння сонячних променів на
поверхню залежить температура повітря

Літо
61 0
Кут падіння
сонячних променів
Що вище сонце, тим більший кут падіння
сонячних променів, то більше тепла одержує
земна поверхня

Під найбільшим кутом Сонце піднімається над
горизонтом у північній півкулі 22 червня
у день літнього сонцестояння.

Зима
14 0
Кут падіння
Сонячних променів
Що нижче Сонце над горизонтом, то менший кут
падіння сонячних променів, а отже, менше тепла
отримує земна поверхня і температура повітря
знижується

Під найменшим кутом Сонце піднімається над
горизонтом у північній півкулі 22 грудня у день
зимового сонцестояння.

Оскільки земна віть завжди нахилена в один бік, то
сонячні промені падають на Землю під різним кутом.
А це означає, що під час руху Землі навколо Сонця
протягом року сонячні промені нерівномірно
освітлюють і нагрівають Північну і Південну півкулі
Північна півкукля
Літо
Зима
Зима
Літо
Південна півкуля

Завдяки цьому Земля обертається до Сонця то
Північною то Південною півкулями. Відповідно,
більше тепла отримує то одна, то інша півкуля. Саме
тому існують пори року.
У Південній півкулі кут падіння У Північній півкулі кут падіння
сонячних променів на
сонячних променів на
поверхню Землі найбільший
поверхню Землі
22 червня
найбільший 22 грудня
день літнього сонцестояння
день літнього сонцестояння
Під найменшим кутом Сонце
Під найменшим кутом Сонце
піднімається над горизонтом
Піднімається над горизонтом
22 червня
22 грудня
день зимового сонцестояння
день зимового сонцестояння

День весняного
сонцестояння
21 березня
12 годин
тривалість дня дорівнює тривалості ночі

День літнього
сонцестояння
22 Червня
12 годин
на широті Києва

День осіннього
сонцестояння
22 вересня
12 годин
тривалість дня дорівнює тривалості ночі

За поданими показниками визначіть
середньорічну температуру повітря.
М
І ІІ ІІІ ІV V VІ VІІ VІІІ ІХ Х
t°С -8 -7 +1 +9
+17 +20 +23 +21
+18 +10 +1
Сума середньомісячних температур
Середньорічна температура
ХІ ХІІ
-6
99 СO
8,25 СO

44. висновок

Повітря нагрівається не від сонячних
променів, а від нагрітої ними земної
поверхні.
Нагрівання земної поверхні
найбільш залежить від кута падіння
сонячних променів на її поверхню.
Чим більший цей кут, тим нагрівання
більше.
Кут падіння сонячних променів залежить
від часу доби, положення Землі щодо
Сонця (протягом року).

Перевірте себе
Амплітуда коливання
температури
різниця між найвищою та
найнижчою температурами
Добова
амплітуда
різниця між найвищою і найнижчою
температурою упродовж доби
Місячна
амплітуда
різниця між найвищою і найнижчою
середньодобовою температурою
упродовж місяця
Річна
амплітуда
різниця між середніми температурами
найтеплішого і найхолоднішого
місяця року
у Києві 270 С

В Україні Сонце знаходиться
найвище над горизонтом:
22 грудня
22 вересня
22 червня
1

Температура повітря
найбільше залежить:
від поясів освітлення
від кута падіння
сонячних променів
від пори року
2

Найнижчі показники середньомісячних
температур повітря в Україні:
грудні
січні
лютому
4

# data[].attributes.attachment_link.title
Температура повітря. Географія 6 клас - презентация онлайн

# data[].attributes.attachment_link.description
Географія 6 клас Температура повітря Вся сукупна енергія, що надходить від сонця називається сонячна радіація (Від слова радіус ─ промінь) Температура повітря ─ величина нестала. Основною причиною різниці температур на планеті є кількість сонячного тепла, що надходить від Сонця.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ганна Петренюк

# data[].attributes.attachment_link.title
Зміна температури з висотою

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Навчайся із задоволенням

# data[].attributes.attachment_link.title
Теплові пояси Землі

# data[].attributes.headline
Перевірка знань

# data[].attributes.subject
Перевірка знань

# data[].attributes.attachment_link.title
Температура повітря

# data[].attributes.headline
Перевірка засвоєних знань

# data[].attributes.subject
Перевірка засвоєних знань

# data[].attributes.body
Знайди помилку
Температура повітря в першу чергу залежить від кута падіння сонячних
променів на земну поверхню. Тривалість світлового дня не впливає на
температуру повітря. Графік добового ходу температур показує, що
максимальних значень температура досягає опівдні, а мінімальних опівночі. Температура повітря впливає на живі організми і процеси, що
відбуваються у природі. Щоб розрахувати середню добову температуру,
потрібно скласти всі її показники, зареєстровані протягом року, і поділити
на кількість спостережень. Найтепліший місяць в Україні – червень,
найхолодніший – січень.

# data[].attributes.headline
Задача 1. Визначте т

# data[].attributes.body
Задача 1. Визначте температуру повітря на висоті 2061 м, якщо біля підніжжя вона становить 16 градусів

Задача 2.Січнева температура повітря на вершині гори у середньому дорівнює -4°С, а біля її підніжжя на висоті 400м над рівнем моря +2°С. Визначити абсолютну висоту гори.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Вячеслав Булатова

# data[].attributes.attachment_link.title
Атмосферний тиск, географія, 6 кл

# data[].attributes.headline
Прилади для вимірювання атмосферного тиску

# data[].attributes.subject
Прилади для вимірювання атмосферного тиску

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Надія Савіцька

# data[].attributes.attachment_link.title
Як і в яких одиницях вимірюють атмосферний тиск

# data[].attributes.headline
Хто винайшов барометр?

# data[].attributes.subject
Хто винайшов барометр?

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Валентин Кошелевський

# data[].attributes.attachment_link.title
Торрічеллі, Еванджеліста

# data[].attributes.headline
STEMимо) дослід1

# data[].attributes.subject
STEMимо) дослід1

# data[].attributes.body
Спробуйте і ви.Поділіться своїм результатом(виконувати лише в присутності дорослих )

# data[].attributes.attachment_link.title
Дослід.  Діти #6 - Атмосферний тиск

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Вікторія Білоус

# data[].attributes.attachment_link.title
Зміна атмосферного тиску з висотою

# data[].attributes.headline
Закономірність зміни тиску з висотою

# data[].attributes.subject
Закономірність зміни тиску з висотою

# data[].attributes.body
Запам'ятай!

# data[].attributes.headline
Приклад розв'язання задач (чекаю вас у GoogleMeet за детальним поясненням)

# data[].attributes.subject
Приклад розв'язання задач (чекаю вас у GoogleMeet за детальним поясненням)

# data[].attributes.body
Задача 1. Визначити тиск повітря на висоті 500 м, якщо на рівні моря він становить 740 мм рт. ст. (Баричний ступінь 10 м/мм рт. ст.)
Розв’язок: 1) Визначаємо, на скільки знизиться тиск із підняттям на висоту 500 м:
500м : 10м × 1 мм рт. ст. = 50 мм рт. ст.
2) Потім визначаємо, яким буде атмосферний тиск на висоті 500 м:
740 мм рт. ст. – 50 мм рт. ст. = 690 мм рт. ст.
Відповідь: атмосферний тиск на висоті 500 м становитиме 690 мм рт. ст.

# data[].attributes.headline
Трішки інтерактивних вправ для перевірки засвоєних знань

# data[].attributes.subject
Трішки інтерактивних вправ для перевірки засвоєних знань

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Майя Лазоренко

# data[].attributes.attachment_link.title
Атмосферний тиск

# data[].attributes.attachment_link.title
Атмосферний тиск

# data[].attributes.attachment_link.description
Оберіть ОДНУ правильну відповідь

# data[].attributes.headline
Вітер,класифікація вітрів

# data[].attributes.subject
Вітер,класифікація вітрів

# data[].attributes.attachment_link.title
Підготовка до ЗНО з географії: Класифікація вітрів та утворення ураганів / ZNOUA

# data[].attributes.headline
що таке бриз?

# data[].attributes.subject
що таке бриз?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Число Бофорта

Загальна назва вітру

Приблизна швидкість вітру, м/с

Приблизна висота хвилі, м

Спостерігаючі ознаки

у прибережній зоні моря

на суші

1

Легкий (тихий)

0,3-1,5

0,1-0,2

Легкі (невисокі) брижі без пінних гребенів

Напрям вітру можна визначити за відхиленням диму, флюгер нерухомий

2

Легкий бриз

1,6-3,3

0,3-0,5

Невеликі хвилі (брижі) зі склоподібними гребенями без розривів

На обличчі відчувається рух повітря, від вітру шелестить листя, звичайний флюгер фіксує рух повітря

3

Слабкий бриз

3,4-5,4

0,6-1,0

Великі брижі, подрібнення і постійний рух хвиль, окремі буруни (бризки-"бульбашки")

Коливаються листя і дрібні гілки на деревах. Вітер гойдає легкі прапори

8

Штормовий (дуже сильний)

17,2-20,7

7,5

Хвилі помірної висоти; піна утворює добре помітні смуги; гребені хвиль, розбиваючись, утворюють водовороти

Ламаються гілки дерев, будь-яке переміщення ускладнене

12

>32,7

>15

Піна і бризки заповнюють повітря; поверхня моря стає повністю білою, дуже сильне водяне збурення; видимість затруднена

Значні руйнування

Примітка: У 1955 р. у Бюро погоди США додали бали 13-17, які використовують лише в шкалах США і Великобританії.

При копіюванні інформації обов'язкові прямі посилання на сторінки сайту та авторів матеріалів.
Всі книги та статті є власністю їхніх авторів та служать виключно для ознайомлення.

# data[].attributes.attachment_link.title
Шкала Бофорта для визначення сили вітру

# data[].attributes.attachment_link.description
Число Бофорта Загальна назва вітру Приблизна швидкість вітру, м/с Приблизна висота хвилі, м Спостерігаючі ознаки у прибережній зоні моря на суші 1 Легкий (тихий) 0,3-1,5 0,1-0,2 Легкі (невисокі) брижі без пінних гребенів Напрям вітру можна визначити за відхиленням диму, флюгер нерухомий 2 Легкий бриз 1,6-3,3 0,3-0,5 Невеликі хвилі (брижі) зі склоподібними гребенями без розривів На обличчі відчувається рух повітря, від вітру шелестить листя, звичайний флюгер фіксує рух повітря 3 Слабкий бриз 3,4-5,4 0,6-1,0 Великі брижі, подрібнення і постійний рух хвиль, окремі буруни (бризки-"бульбашки") Коливаються листя і дрібні гілки на деревах.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Цілком природно

# data[].attributes.attachment_link.title
Чому пасати найзнаніші вітри у світі?

# data[].attributes.headline
Як будують розу вітрів?

# data[].attributes.subject
Як будують розу вітрів?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Під напрямом вітру розуміють сторону горизонту, звідки віє вітер і позначають румбами - 4 основними (Пн., Пд., Сх., Зх.) і 4 проміжними (Пн-Зх., Пн-Сх., Пд-Зх., Пд-Сх.).

Річну повторюваність вітрів в тій чи іншій місцевості зображають у графічному вигляді "рози вітрів".

Мал. Роза вітрів

"Роза вітрів" - графічне зображення повторюваності вітрів у конкретному населеному пункті за визначений період і має широке застосування в гігієнічній науці з метою раціонального планування взаєморозташування різних об'єктів під час здійснення запобіжного санітарного нагляду.

Для її побудови спочатку проводять взаємоперпендикулярні лінії з позначенням 4 основних (Пн, Пд, С, З) та 4 проміжних (ПнС, ПнЗ, ПдС, ПдЗ) румбів. На графіку румбів відкладають частоту вітрів кожного напрямку, яка виражена у відсотках по відношенню до загальної кількості днів періоду спостереження. Отримані позначки з'єднують ламаною лінією.

Штиль позначають в центрі графіка колом, радіус якого відповідає частоті штилю.

Поряд з побудованою "розою вітрів" розміщують стрілку, гострий кінець якої вказує напрямок вітру, що переважає за період спостереження. Потім на план-схемі населеного пункту довільної конфігурації розміщують об'єкти, що згадуються у ситуаційних задачах, визначають, чи правильно вони розташовані по відношенню до джерела забруднення навколишнього середовища, обгрунтовують гігієнічний висновок.

"Розу вітрів" використовують в метеорології, аеро- і гідронавігації, а також у гігієні. В останньому випадку - для раціонального планування, взаєморозміщення об'єктів при запобіжному санітарному нагляді за будівництвом населених місць, промислових підприємств, оздоровчих об'єктів, зон відпочинку.

Напрямок руху атмосферного повітря визначається за допомогою вимпела, (на кораблях), флюгерів різної побудови та тканинного конусу (на аеродромах).

В приміщеннях, де рух повітря надто слабкий, напрямок руху повітря можна досліджувати за допомогою фумігатора (диму, синтезованого тим або іншим засобами) або відхиленням полум'я свічки.

Ситуаційні задачі

Задача 1

Хворі скаржаться на сирість в приміщенні палати та дискомфортне самопочуття. При проведенні дослідження фізичних властивостей повітря отримані наступні дані: середня температура +20°С, швидкість руху повітря - 0,04 м/с, атмосферний тиск - 750 мм.р.ст., температура сухого термометра 21,5°С, вологого - 20°С.

Визначте відносну вологість повітря в палатах та дайте гігієнічну оцінку мікроклімату.

Задача 2

За дорученням лікаря медична сестра зробила вимірювання відповідних мікрокліматичних показників у лікарняній палаті. Результати досліджень показали: середня температура становить - 16°С, відносна повітря - 80%, швидкість руху повітря - 0,01 м/с.

Дайте гігієнічну оцінку мікроклімату у груповій кімнаті.

Задача 3

Під час вивчення умов перебування дітей у групових кімнатах дитячого садка встановлено: середня температура повітря 25°С. відносна вологість повітря - 75%, швидкість руху повітря - 0,01 м/с.

Дайте гігієнічну оцінку мікроклімату у груповій кімнаті.

Задача 4

Визначте абсолютну вологість повітря в приміщення шкільного класу, якщо температура становить 20°С, а сухого - 22°С, атмосферний тиск - 760 мм.рт.ст.

Розрахуйте величину абсолютної, максимальної та відносної вологості повітря та дайте гігієнічну оцінку.

Задача 5

Накресліть "розу вітрів" для населеного пункту та запропонуйте найбільш оптимальне розміщення коксо-хімічного комбінату по відношенню до населеного пункту.

Повторюваність вітрів: Пн - 11%, ПнС - 7%, ПнЗ - 8%, С - 24%, З - 4%, ПдС - 18%, Пд - 9%, ПдЗ - 5%, штиль - 10%.

Задача 6

Визначте швидкість руху повітря у цеху, якщо фактор кульового кататермометра (F) дорівнює 620, час падіння стовпчика спирту з 38°С до 35°С - 75 с, температура повітря 23°С.

Задача 7

Під час вивчення мікрокліматичних умов лікарняної палати встановлено: площа 6 м ², середня температура повітря 16°С, на висоті 1,5 м - 20°С, на висоті 0,2 м - 14°С, біля внутрішньої стіни - 19°С, біля зовнішньої - 13°С. Добові коливання температури знаходяться в межах 21-16°С, відносна вологість - 72%, швидкість руху повітря - 0,3 м/с.

Дайте гігієнічну оцінку мікроклімату лікарняної палати та вкажіть можливі зрушення у стані здоров'я пацієнтів.

Задача 8

Накресліть "розу вітрів" та визначте у якому напрямку по відношенню до теплової електростанції слід вибрати ділянку для будівництва стоматологічної поліклініки, якщо "роза вітрів" характеризується такими даними: Пн - 27%, ПнС - 20%, С - 12%, ПдС - 5%, Пд. -6%, ПдЗ - 8%, З - 8%, ПнЗ - 7%, штиль - 7%.

Таблиця 5

# data[].attributes.attachment_link.title
Методика побудови "рози вітрів"

# data[].attributes.attachment_link.description
Під напрямом вітру розуміють сторону горизонту, звідки віє вітер і позначають румбами - 4 основними (Пн., Пд., Сх., Зх.) і 4 проміжними (Пн-Зх., Пн-Сх., Пд-Зх., Пд-Сх.). Річну повторюваність вітрів в тій чи іншій місцевості зображають у графічному вигляді "рози вітрів". Мал.

# data[].attributes.headline
Побудуйте розу вітрів та дайте відповідь на запитання.

# data[].attributes.subject
Побудуйте розу вітрів та дайте відповідь на запитання.

# data[].attributes.body
Задача 8

+Накресліть «розу вітрів» та визначте у якому напрямку по відношенню до теплової електростанції слід вибрати ділянку для будівництва стоматологічної поліклініки, якщо «роза вітрів» характеризується такими даними: Пн — 27%, ПнС — 20%, С — 12%, ПдС — 5%, Пд. —6%, ПдЗ — 8%, З — 8%, ПнЗ — 7%, штиль — 7%.

# data[].attributes.headline
Виконайте завдання

# data[].attributes.subject
Виконайте завдання

# data[].attributes.attachment_link.title
Постійні і місцеві вітри

# data[].attributes.attachment_link.description
Розподіліть наведені назви вітрів за групами: постійні і місцеві

# data[].attributes.attachment_link.title
Вітер. Шкала Бофорта

# data[].attributes.attachment_link.description
За шкалою Бофорта визначте, скільком балам відповідає вітер у віршах Тараса Григоровича Шевченка.

# data[].attributes.body
Спробуйте змайструвати вдома флюгер,як показано на відео.
У вітряний день вийдіть на вулицю з флюгером і компасом та спробуйте визначити напрямок вітру.Видуйте мильні бульбашки,у якому напрямку вони полетіли?Спробуйте зафіксувати напрямок вітру декілька днів і ви отримаєте свою "розу вітрів").

# data[].attributes.attachment_link.title
Do It Yourself Weather Vane - Sick Science! #074

# data[].attributes.headline
Дізнайтесь,як люди використовують вітер.Створіть комікс -історію.

# data[].attributes.subject
Дізнайтесь,як люди використовують вітер.Створіть комікс -історію.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Сніданок з 1+1

# data[].attributes.attachment_link.title
Скільки важать хмари та чому не падають на землю

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Міжнаро́дний а́тлас хмар ( англ. International Cloud Atlas) - всесвітній довідник з класифікації хмар та інших атмосферних явищ. Видавець - Міжнародна метеорологічна організація та її правонаступник Всесвітня метеорологічна організація. Перше видання здійснене у 1896 році. Був оновлений у 1930, 1956, 1975, 1987 та 2017 роках.

Перша опублікована класифікація хмар відноситься до початку 19 століття і належить Жану Батисту Ламарку ( 1802). Цей французький натураліст не ставив за мету класифікувати усі існуючі хмари; він обмежився виокремленням їх певних форм, які, на його думку, були проявом загальних причин. Але ця робота, незважаючи на свою реальну цінність, не справила жодного враження навіть у Франції, і його систематизація хмар науковцями до уваги взята не була. Можливо, це було пов'язано з тим, що він вибрав дещо своєрідні французькі назви хмар, які не можна було б прийняти в інших країнах.

Справжній прорив у розробленні теорії загальної циркуляції атмосфери стався у 1803 році, коли лондонський хімік та метеоролог- аматор Люк Говард (Luke Howard) опублікував працю "Есе про видозміни хмар" (Essay on the Modification of Clouds) у якій викладена незалежна від Ламарка хмарна класифікація, яка в значній мірі залишається тією, яку ми використовуємо сьогодні. У той час, як Ламарк задовольнявся визначенням і називанням певної кількості цікавих форм, Говард вирішив створити повну класифікацію, що охоплює усі можливі випадки, і, що важливо, почав пропонувати фізичні механізми, що лежать в основі формування купчастих, шаруватих та перистих хмар. З цих трьох основних типів усі інші були отримані шляхом переходу чи асоціації. У 1855 році французький метеоролог Емілієн Жан Рено (Émilien Jean Renou) провів свою класифікацію хмар за висотою і ввів до неї хмари середньої висоти від 2 км. до 7 км - високо-купчасті та високо-шаруваті хмари. Перша спроба використовувати фотографії для класифікації хмар була зроблена шведським метеорологом ﻿Гуґо Гільдебрандом Гільдебрандсоном (﻿Hugo Hildebrand Hildebrandsson) у 1879 році, який підготував Хмарний атлас з 16 зображеннями.

У 1887 Гуґо Гільдебранд Гільдебрандсон та шотландський метеоролог Ральф Аберкромбі (Hon. Ralph Abercromby) оприлюднюють нову хмарну класифікацію, згідно з якою висота стає основою для поділу хмар на 3 родини: високі, середні та низькі. У 1890 році Гуґо Гільдебранд Гільдебрандсон разом з російсько-німецьким метеорологом Владіміром Кьоппеном та німецьким вченим Ґеорґом Бальтазаром фон Ноймайером (Georg Balthasar von Neumayer) видають 4-мовний Хмарний атлас на німецькій, французькій, англійській та шведській мовах з 10 кольоровими малюнками олійною фарбою та 12 додатковими меншими фотографіями різновидів хмар. Міжнародна метеорологічна конференція, що відбулася у 1891 році в Мюнхені, схвалила методологію, класифікацію та термінологію хмарних спостережень авторства Люка Говарда, Гуґо Гільдебранда Гільдебрандсона та Ральфа Аберкромбі і надала дозвіл на створення спеціального комітету для остаточного розгляду класифікації та її публікації з ілюстраціями у формі атласу. Комітет зібрався в Уппсалі у серпні 1894 року і приступив до вибору ілюстрацій, які будуть відтворені у атласі. Намагаючись всебічно та об'єктивно відібрати зображення для атласу комітетом було влаштовано виставку з понад трьохсот хмарних світлин та ескізів, які надійшли на розгляд з усіх куточків світу. Комітет, до складу якої входили Гільдебрандссон та співавтори атласу - швейцарський метеоролог Альберт Ріґґенбах (﻿Albert Riggenbach) та французький метеоролог Леон Тейссеренк де Борт (Leon Teisserenc de Bort﻿), зіткнувся з технічними та особливо фінансовими труднощами при підготовці атласу. Зрештою, Тейссеренк де Борт взяв на себе одноособову відповідальність за виготовлення та публікацію у 1896 році першого Міжнародного Атласу хмар. Ця робота містила ﻿28 кольорових фотографічних зображень з визначеннями і описами хмар та інструкціями з хмарних спостережень на трьох мовах: французькою, німецькою та англійською. У 1898 році Російська Імператорська академія наук видала Атлас російською мовою. Без істотних змін Міжнародний атлас хмар був перевиданий у Парижі у 1910 році.

Розвиток авіації стимулював інтерес до хмарних утворень та їх важливості як допоміжного засобу в короткостроковому прогнозуванні погоди і призвів до створення у Лондоні у 1921 році нової Міжнародної комісії з вивчення хмар та до публікації нового масштабного видання - "Міжнародного атласу хмар та стану неба": спочатку у 1930 році скороченого видання з 41 фотографією та схемою, у 1932 році - повного видання з 174 зображенням. Видання було перевидане у 1939 році із незначними змінами. Атлас був виданий офіційно на трьох мовах: спочатку французькою, з якої здійснений переклад англійською та німецькою мовами. До неофіційних перекладів Атласу належать видання каталонською ( 1932, 1935), нідерландською ( 1941, 1948) та ін. мовами.

У Радянському Союзі скорочене видання Атласу хмар російською мовою було видане у 1933 році, у 1940 році вийшло його розширене видання.

У 1947 році розпочалась підготовка нового видання Атласу і в 1956 році перероблений Міжнародний атлас хмар був виданий у 2-х томах (том I - текст, том II - ілюстрації). Видання 1956 року було вперше опубліковано у двох томах, розділивши текстову частину від візуальної. Це знизило витрати та полегшило публікацію перекладних видань. У 1958 році атлас був перекладений норвезькою мовою ( Internasjonalt skyatlas), у 1959 році - польською мовою ( Międzynarodowy atlas chmur; atlas skrócony). Чеською мовою атлас вийшов у 1965 році ( Mezinárodní atlas oblaků), голландський переклад був опублікований у 1967 році ( Wolkenatlas. Bewerkt naar de Internationale verkorte wolkenatlas van de Meteorologische Wereldorganisatie). Другий том атласу містив 224 зображення з анотаціями, що ілюстрували 10 основних хмарних родів (родин), поділених на 14 видів на основі форми та структури хмари. Описано також дев'ять загальних сортів хмар на основі їх прозорості та геометричного розташування.

Наступне видання Атласу було здійснене у 1975 та 1987 роках - у 1975-му виданий його перший том: "Посібник з спостережень за хмарами та іншими метеорами", що містив повний огляд усіх відомих на той час хмар, проявів їх фізики, номенклатури, методів спостереження та огляд історичної основи хмарних досліджень з повним посиланням на літературу, у 1987-му другий том - альбом із 224 кольорових та чорно-білих фотографій хмар, хмарних утворень, оптичних явищ та форм опадів з пояснювальним текстом до них.

Міжнародна класифікація хмар

# data[].attributes.attachment_link.title
Міжнародний атлас хмар - Вікіпедія

# data[].attributes.attachment_link.description
Міжнаро́дний а́тлас хмар ( англ. International Cloud Atlas) - всесвітній довідник з класифікації хмар та інших атмосферних явищ. Видавець - Міжнародна метеорологічна організація та її правонаступник Всесвітня метеорологічна організація. Перше видання здійснене у 1896 році. Був оновлений у 1930, 1956, 1975, 1987 та 2017 роках.

# data[].attributes.headline
Задача.

Температура пові

# data[].attributes.body
Задача.

Температура повітря становить 20°С. В 1 м3 міститься 12 г водяної пари. Визначте відносну вологість повітря.

Розв'язування.

Оскільки при температурі повітря 10°С  абсолютна вологість 17 г/м3, визначаємо відносну вологість за формулою:

Відносна вологість = (Фактична вологість : Максимальна можлива вологість) х 100%

Відносна вологість = (12 г : 17 г) х 100% ≈ 71%

Відповідь: Відносна вологість повітря становить приблизно 71 %. 

 

# data[].attributes.attachment_link.description
Знайдіть відповідність між назвою та видом хмар

# data[].attributes.headline
Розв'яжіть задачу

# data[].attributes.subject
Розв'яжіть задачу

# data[].attributes.body
Задача 1. Визначте відносну вологість повітря, якщо відомо, що при температурі 20°С в 1м³ повітря водяної пари міститься 15 г (при даній температурі в 1м³ повітря може міститися 17 г водяної пари).

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Цікавий світ

# data[].attributes.attachment_link.title
Охорона атмосфери причини і наслідки забруднення атмосферного повітря