# data[].attributes.body
Plaça de Santa Eulàlia, 2. A la porta de la que fou una de les primeres esglésies de Mallorca situa la llegenda un episodi relacionat amb els amors de joventut de Ramon Llull, ja que fins aquí va arribar perseguint una bella dama que va acabar mostrant-li un pit afectat per un càncer. Edificada amb tres naus el 1236, es tracta d’una de les primeres parròquies cristianes aixecades a Palma després de la Conquesta. Al número 1 del carrer Església de Santa Eulàlia, a tocar del temple, hi ha una capelleta exterior dedicada a Ramon Llull

# data[].attributes.body
Aquesta ciutat francesa a la vora del Roine, al sud de Lió, acull un Concili de l’Església catòlica els anys 1311 i 1312. Ramon Llull hi va el mes de setembre de 1311; ve de París i té vuitanta anys. Escriu la Disputatio Petri Clerici et Raymundi Phantastici (o el Fantàstic), obra en la qual presenta un diàleg sostingut en el camí de París entre un clergue i Ramon, considerat "fantàstic" ('boig') pel clergue.

# data[].attributes.body
A mitjans de 1293 Ramon Llull decideix fer el seu primer viatge missional a terres africanes. Surt de Gènova cap a Tunis, ciutat governada llavors per l’emir Abu-Hafs Umar I. S’embarca en una galera, d’amagat dels seus amics, per por que l’obliguin a quedar a port perquè està malalt. Conta Llull a Vita coetanea que, de seguida que va haver arribat a Tunis, es va posar en contacte amb els més prestigiosos savis musulmans i els va dir que, si eren capaços de convèncer-lo, es convertiria a l’Islam. El que en realitat va succeir va ser ben diferent: va ser copejat, empresonat i condemnat a morir decapitat, pena que l’emir finalment li va commutar per la d’expulsió del regne. Al vaixell de tornada, rumb a Nàpols, escriu infatigable la Taula general, una nova versió de l’Art.

# data[].attributes.body
Ramon Llull va en peregrinació a Santiago el 1265. Es desconeix l’itinerari que va seguir però és probable que, donada la seva vinculació amb Montpeller, viatgés a Compostel·la des del santuari de Rocamador seguint el ramal francès del Camí de Santiago. En qualsevol cas, el pelegrinatge va finalitzar a Barcelona on va tornar probablement pel ramal català del Camí.

# data[].attributes.body
Ramon Llull viatja a Roma diverses vegades. La primera el 1287, quan acaba de morir el papa Honori IV; aleshores, abandona la ciutat pontifícia sense esperar l’elecció del nou papa, que no es produirà fins al febrer de l’any següent en la persona de Nicolau IV. Torna a Roma el 1291 per proposar al nou papa Nicolau la creació d’escoles de llengües i la proclamació d’una primera croada de persuasió i d’una segona de reconquesta per les armes de Terra Santa. El 1291 o 1292 escriu a Roma el Tractatus de modo convertendi infideles, dirigit al papa Nicolau.

# data[].attributes.body
Rocamador és un monestir situat a l’est de Bordeus, on Ramon Llull va en peregrinació el 1265, amb trenta-tres anys d’edat. En aquest importantíssim centre del pelegrinatge medieval demana ajuda a Déu per emprendre els tres propòsits que s’ha marcat després de la seva conversió: la predicació als «infidels», l’escriptura d’un gran llibre i el suport de papes i reis a la seva causa. En aquest mateix viatge peregrina també a Santiago de Compostel·la, probablement a través del ramal francès de l’històric Camí de Santiago.

# data[].attributes.body
El 1307 Ramon Llull havia estat expulsat de Bugia (Algèria) i embarcat cap a costes italianes. Una forta tempesta va provocar el naufragi del vaixell davant de la costa de Pisa; Llull, amb un company (probablement el seu secretari), aconsegueix escapar en una barca i arribar al port de Pisa on és molt ben rebut pels ciutadans. Després del contratemps es trasllada al monestir cistercenc de Sant Donnino. Allà acaba l’Ars generalis et ultima, començat a Lió. També a Pisa escriu un Art més resumit (l’Ars brevis quae est imago Artis generalis) i la Disputatio Raymundi christiani et Hamar sarraceni, datada l’abril de 1308. Llull proposa a les autoritats de Pisa que li donin suport per a la croada que promou, i aconsegueix del Comune (ajuntament) únicament recomanacions per visitar diversos cardenals i el Papa.

# data[].attributes.body
Ramon Llull viatja almenys tres vegades a París. Hi fa la primera estada entre 1287 i 1289, període en el qual escriu el Fèlix. La ciutat l’atrau com a meca de la saviesa occidental de l’època, on té seu la universitat més famosa d’Europa. A l’abadia de Saint-Denis difon l’Art davant l’escepticisme dels seus oients, entre els quals predominen els seguidors del pensament d’Averroes, filòsof i metge andalusí que va tenir gran influència en el pensament medieval llatí. Mentre Llull s’esforçava a provar mitjançant la raó les veritats de la fe, els averroistes negaven la necessitat de fer-ho.

# data[].attributes.body
Després del seu viatge de 1293 a Tunis, d’on és expulsat, Ramon Llull arriba a Nàpols. Allà, el 13 de gener de 1294, finalitza la Taula general. Al mes següent predica als sarraïns de la ciutat de Lucera, a la propera regió de la Pulla. Al maig del mateix any discuteix amb els musulmans presos al castell dell’Ovo (‘de l’Ou’), al costat del port napolità; aquest mateix mes viatja a Barcelona per tornar a Nàpols al juliol, ara camí de Roma.

# data[].attributes.body
Ramon Llull va recalar a Montpeller en diverses ocasions per visitar Jaume II, rei de Mallorca, comte del Rosselló i la Cerdanya i senyor de Montpeller, que tenia en aquesta ciutat la seva residència habitual. Llull realitza el seu primer viatge a la ciutat el 1275 amb l’objectiu de demanar ajuda al llavors encara príncep per a la construcció d’una escola de llengües orientals a Miramar (Mallorca). El 1283 el trobem de nou a Montpeller, on escriu l’Ars demonstrativa i la part principal de Blanquerna. El 1290 redacta, també a Montpeller, l’Ars inventiva veritatis i s’entrevista amb el ministre general de l’orde franciscà, Ramon Jofré (o Gaufred), el qual l’any següent atorgarà a Llull el permís per visitar els convents franciscans de Roma i de la Pulla (sud-est d’Itàlia).

# data[].attributes.body
El maig de 1313 un octogenari Ramon Llull s’embarca des de Mallorca cap a Messina (Sicília). Visita Frederic II, rei de l’illa, al qual havia dedicat el llibre De novo modo demostrandi. El rei Frederic, germà del rei d’Aragó i cunyat dels de Mallorca i de Nàpols, era vist pels espiritualistes franciscans (amb Arnau de Vilanova al capdavant) com un líder somiador, procliu a les aventures de conquesta espiritual mar enllà. Llull roman un any a Messina (fins al maig de 1314); a la seva cort reial es respira un ambient culte, teològic i místic. Tanmateix, l’ajuda tangible que rep del rei de Sicília per als seus propòsits missionals serà més aviat escassa. Malgrat la seva avançada edat, Llull viu a Messina un període de treball intens durant el qual s’entesta a predicar als jueus de la ciutat i escriu ni més ni menys que trenta-vuit obres, entre elles Llibre de consolació d’Ermità; també prepara la que serà la seva darrera missió en terres africanes

# data[].attributes.body
Al setembre de 1305 Ramon Llull va a Marsella per entrevistar-se amb Arnau de Vilanova, cap indiscutible dels espiritualistes. Tracta de comunicar-li el seu entusiasme per una croada que desitja organitzar segons els plantejaments exposats a la seva obra Liber de fine. Probablement també va estar a Marsella l’any 1308 per entrevistar-se de nou amb Arnau de Vilanova.

# data[].attributes.body
Ramon Llull neix a Palma el 1232 o el 1233 i, segons la llegenda, mor davant les costes mallorquines el 1316. Era fill d’una distingida família barcelonina que havia acompanyat el rei Jaume I en la presa de l’illa pocs anys abans (1229). A Mallorca es va casar (1257) i allí va tenir, el 1262, la Il·luminació que el va impulsar a imprimir un canvi radical en la seva vida; el 1265 peregrina a Rocamador i a Santiago de Compostel·la per tornar a l’illa, on romandrà com a mínim fins al 1274.

# data[].attributes.body
A la segona meitat de l’any 1305 Ramon Llull va a Lió per assistir a la coronació del nou papa Climent V. S’hi entrevista al desembre del mateix any; el seu desig és convèncer-lo de la necessitat d’organitzar una nova croada. El rei de Catalunya i Aragó Jaume II el Just, que dóna suport a la iniciativa de Llull i que l’ha acompanyat, havia fet arribar prèviament al sant pare un exemplar del Liber de fine, el llibre en el qual es detalla el projecte de l’expedició. Mentrestant, al novembre, Llull havia iniciat a Lió l’escriptura de la seva Ars generalis ultima.

# data[].attributes.body
Tot i que no se sap amb total certesa si Ramon Llull va arribar a Jerusalem, és molt probable que ho fes el 1302, després d’abandonar Armènia Menor. Segons algunes fonts, ja va viatjar a Terra Santa el 1265. En qualsevol cas, Jerusalem és molt present en diverses obres de Llull, especialment al Liber de Fine, una obra en la qual dissenya una croada a la Ciutat Santa que mai es va arribar a realitzar, a través de la ruta d’Al-Andalus i el nord d’Àfrica.

# data[].attributes.body
Ramon Llull va viatjar a Gènova almenys en sis ocasions. Hi va trobar bona acollida en els ambients pietistes i va fer amistat amb el noble genovès Percival Spinola. En una breu estada de l’any 1290 va traduir a l’àrab l’Ars inventiva veritatis. És també en aquesta república marinera on, el 1293, pren la decisió de viatjar al nord d’Àfrica, desitjós d’implicar-se personalment en la conversió dels musulmans. La por a ser empresonat de per vida i fins i tot lapidat el sumeix en una profunda crisi psicològica i emmalalteix greument; en aquest procés té diverses visions i decideix ingressar en l’orde terciari franciscà. Finalment s’embarca cap a Tunísia. Ell mateix explica magistralment aquest episodi al llibre autobiogràfic Vita coetanea.

# data[].attributes.body
Amb un any de retard, Ramon Llull va rebre a Mallorca la notícia de la invasió de Terra Santa per part de les tropes tàrtares de Kasan de Pèrsia. Va decidir llavors (1301) viatjar a Xipre, amb el desig de viure de primera mà els canvis geopolítics que s’estaven produint a la Mediterrània oriental i que semblava que havien de significar l’expulsió dels musulmans de Jerusalem.

# data[].attributes.body
A mitjans de 1307 Ramon Llull, amb setanta-cinc anys d’edat, s’embarca a Mallorca rumb a la ciutat algeriana de Bugia. A les seves places i carrers predica en veu alta (ben segur en àrab, llengua que coneix) les «raons necessàries» que, segons ell, demostren la veritat de la fe cristiana. Però el que aconsegueix és que una multitud furiosa l’agredeixi i l’intenti matar. És detingut i portat davant el muftí (autoritat religiosa local), establint-se entre ambdós un diàleg, ressenyat pel mateix Llull en el llibre autobiogràfic Vita coetanea. Finalment és empresonat en condicions penoses

# data[].attributes.body
Els pares de Ramon Llull havien nascut a Barcelona, on ell va viatjar amb freqüència fent escala en els seus nombrosos viatges. Es creu que el 1265 hi va tenir una trobada amb Sant Ramon de Penyafort, que el va dissuadir d’anar a París per aprendre gramàtica i altres ciències tal com ell havia planejat; així és que va canviar de plans i es va embarcar cap a la seva Mallorca natal

# data[].attributes.body
Ramon Llull va a Avinyó diverses vegades. Durant la seva estada de l’any 1309 cerca el suport del primer papa d’Avinyó, Climent V, per a la croada que projecta a Terra Santa. Aquest suport papal anava lligat a una bona relació amb el protector del nou papa d’Avinyó, el rei de França Felip IV el Bell, que va qualificar Ramon Llull de «vir bonus, justus et catholicus» (‘home bo, just i catòlic’).

# data[].attributes.body
Ramon Llull a Armenia Menor:L’any 1301 Ramon Llull desembarca al golf d'Iskenderum, a les costes de la Mediterrània oriental, un dels llocs més llunyans on va viatjar. Va passar abans per l’illa de Xipre, on es va entrevistar amb el Gran Mestre del Temple, Jacques de Molay, el qual li va concedir un salconduit per visitar, no només el rei d’Armènia Menor, aliat dels templers, sinó també el sultà de Babilònia i el rei de Síria.

# data[].attributes.body
Viatge de Ramon Llull:Ramon Llull va pertànyer a la minoria que en aquells temps es podia permetre viatjar amb freqüència. Va ser contemporani d'un altre gran viatger: l'explorador i mercader venecià Marco Polo (1254-1324).

# data[].attributes.body
El Personatge: Ramon Llull va néixer a la Ciutat de Mallorca (nom medieval de Palma) el 1232 o el 1233, poc després de la conquesta catalanoaragonesa de l’illa per part del rei Jaume I (1229). Llull va ser un pensador audaç, un místic fervent i un precursor en diversos camps del coneixement. Va viatjar per la Mediterrània cercant  el suport dels monarques a la seva causa que no era altra que la conversió dels «infidels».