# data[].attributes.body
לכל ילד וילדה יש זכיות

# data[].attributes.headline
צריך שכל ילד וילדה יקבלו זכויות

# data[].attributes.subject
צריך שכל ילד וילדה יקבלו זכויות

# data[].attributes.headline
סעיף 14 - אריאל 

# data[].attributes.subject
סעיף 14 - אריאל 

# data[].attributes.body
סעיף 14 -
"לילד זכות לחופש מחשבה, מצפון ודת. הילד יוכל לבחור את אמונותיו, בעזרת ההורים שלו או האחראיים עליו." דעתי -
אני חושבת שלכל ילד מגיע את הזכות ללכת עם מחשבותיו , ולא צריך לפחד כדי לומר דעה . כי זה להיות מי שאתה רוצה להיות .

# data[].attributes.body
סעיף 19
לילד הזכות להיות מוגן מפני כל סוג של אלימות גופנית או נפשית, התעללות, הזנחה,
ניצול או התנהגות אכזרית כלפיו מצד מי שאחראי לו.
זה אומר שאסור לפגוע בילדים

# data[].attributes.headline
סעיף 16 שלכל ילד מגיעה פרטיות אני חושבת ככה כי היו ילדים שקרו להם דברים כאלה ובגלל זה זה חשוב

# data[].attributes.subject
סעיף 16 שלכל ילד מגיעה פרטיות אני חושבת ככה כי היו ילדים שקרו להם דברים כאלה ובגלל זה זה חשוב

# data[].attributes.body
מאיה

# data[].attributes.body
סעיף 37 מדבר על זה שאסור להעניש ילד במאסר עולם או להוציאו להורג או לעונש מוות. אסור לגזול ממנו את החופש שלו.

# data[].attributes.body
" לילד זכות להביע את דעתו בחופשיות, והמדינות החברות מתחייבות לאפשר לו להשמיע את דעתו בכל עניין שנוגע לו בעצמו או באמצעות נציג שלו. "
אני חושבת שהחוק הזה מאוד חשוב כי בסוף, הילדים של היום ינהלו את העולם ואני חושבת שחשוב להקשיב להם מגיל צעיר.

# data[].attributes.headline
ניר גסטר סעיף 29

# data[].attributes.subject
ניר גסטר סעיף 29

# data[].attributes.body
לילד הזכות לחינוך, למימוש היכולות והכישורים שלו. המדינות החברות התחייבו

ללמד את הילד, במסגרת מוסדות החינוך, לפתח יחס מכבד לאחרים, ללמד אותו לחיות בשלום עם אחרים, לכבד את זכויותיהם ולנהוג באופן סבלני כלפיהם.

# data[].attributes.headline
סעיף 16 מדבר שלכל ילד מגיעה פרטיות 

# data[].attributes.subject
סעיף 16 מדבר שלכל ילד מגיעה פרטיות 

# data[].attributes.body
מאיה

# data[].attributes.body
סעיף 24 מדבר על שלכל ילד יש את הזכות לקבל טיפול רפואי במידת הצורך, ולדעת את בריאותו הבסיסית.
זה חשוב משום שלא לכולם יש כסף לשלם לרופאים או לבדיקות רפואיות או לתרופות, וסעיף 24 עוזר לכל הילדים האלה.
אני חושבת שזה מעוד חשוב ויכול להציל חיים של הרבה ילדים.
נועה בן דרור

# data[].attributes.headline
העברות הנפוצות ביותר בחופש הגדול ואולי בזמן קורונה הם: גניבת רכוש, סמים, אלכוהול, דברים מסוכנים ברשתות החברתיות, עברות עם החברים.

# data[].attributes.subject
העברות הנפוצות ביותר בחופש הגדול ואולי בזמן קורונה הם: גניבת רכוש, סמים, אלכוהול, דברים מסוכנים ברשתות החברתיות, עברות עם החברים.

# data[].attributes.body
מאור סמק

# data[].attributes.body
זמן במסכים.

# data[].attributes.headline
אריאל - שאלה 3 

# data[].attributes.subject
אריאל - שאלה 3 

# data[].attributes.body
בעיניי כל מי שהיה במקום או בסיטואציה וראה או שמע מה קרה ולא עשה כלום חלק מהמעשה הפלילי, כי זה לא משנה רק מי עשה אלא גם מי היה ולא מסר את הפרטים שהוא שמע או ראה למקום שצריך למסור .

# data[].attributes.headline
נו עה בן דרור                                  1. ונדליזם, סמים ואלכוהול, תקיפת שוטר או פקח, עבירות מין, עבירות ברשתות החברתיות. עבירת בצוותא

# data[].attributes.subject
נו עה בן דרור                                  1. ונדליזם, סמים ואלכוהול, תקיפת שוטר או פקח, עבירות מין, עבירות ברשתות החברתיות. עבירת בצוותא

# data[].attributes.body
2. הזכות לייצוג הוא, זכות בו אתה יכול לבקש עורך דין גם אם אין לך כסף. הזכות הזאת היא רק לקטינים.
3. כן, אם ידעתם על הפשע לפני שהוא קרה אז אתם חייבים לומר לראשויות, אם אתם לא אומרים אז אתם שותפים לפשע.
4. הצד הראשון הוא האדם שחושדים בו, והצד השני הוא המדינה שחושדת באדם המסוים. הצד השלישי הוא השופט שבסופו של דבר מחליט אם הצד הראשון, האדם בו חושדים הוא אשם או לא אשם.

# data[].attributes.headline
בכל הפעולות הנוגעות לילדי

# data[].attributes.body
בכל הפעולות הנוגעות לילדים, בין אם ננקטות בידי מוסדות רווחה סוציאלית ציבוריים או פרטיים ובין בידי בתי משפט, רשויות מינהל או גופים תחיקתיים, תהא טובת הילד שיקול ראשון במעלה.

# data[].attributes.headline
בכל הפעולות הנוגעות לילדי

# data[].attributes.body
בכל הפעולות הנוגעות לילדים, בין אם ננקטות בידי מוסדות רווחה סוציאלית ציבוריים או פרטיים ובין בידי בתי משפט, רשויות מינהל או גופים תחיקתיים, תהא טובת הילד שיקול ראשון במעלה.

# data[].attributes.headline
בכל הפעולות הנוגעות לילדי

# data[].attributes.body
בכל הפעולות הנוגעות לילדים, בין אם ננקטות בידי מוסדות רווחה סוציאלית ציבוריים או פרטיים ובין בידי בתי משפט, רשויות מינהל או גופים תחיקתיים, תהא טובת הילד שיקול ראשון במעלה.

# data[].attributes.body
סעיף 2 . חשוב שזכות זו תהיה  חשובה משום שזה לא משנה איך נראה הבנאדם או איזה דת הוא, או אם הוא נקבה - כולם שווים

# data[].attributes.headline
סעיף 2 - אריאל 

# data[].attributes.subject
סעיף 2 - אריאל 

# data[].attributes.body
המדינות החברות יכבדו ויבטיחו את הזכויות המפורטות באמנה זו לכל ילד שבתחום שיפוטן, ללא הפליה משום סוג שהוא, ללא קשר עם גזע, צבע, מין, שפה, דת, השקפה פוליטית או אחרת, מוצא לאומי, אתני, או חברתי, רכוש, נכות, לידה או מעמד אחר, בין אם של הילד ובין אם של הוריו או אפוטרופסו החוקי. דעתי -
אני בעד הסעיף הזה כי לכל אחד מגיע זכות שווה לחיים טובים , לילדים קטנים שצריכים מסגרת טובה , אוכל ותנאים לעניין .

# data[].attributes.headline
זכות הפרטיות, זכות עמידה על שלו

# data[].attributes.subject
זכות הפרטיות, זכות עמידה על שלו

# data[].attributes.body
מאיה

# data[].attributes.headline
ניר גסטר מספר 5

# data[].attributes.subject
ניר גסטר מספר 5

# data[].attributes.body
המדינות החברות יכבדו את אחריותם, זכויותיהם וחובותיהם של הורים, או, מקום שניתן ליישום של בני המשפחה המורחבת או הקהילה, כנהוג על פי המסורת המקומית של אפוטרופסים חוקיים או של אישים אחרים האחראים משפטית לילד, על מנת לספק, באופן המתאים לצרכי הילד המתפתח, הכוונה והדרכה נאותות בהפעלת הזכויות המוכרות באמנה זו.

# data[].attributes.body
הזכות הבסיסית של הילד, בו הממשלה חייבת לתת את הצרכים המינימליים כדי שהילד ישרוד ויתבגר.
נועה בן דרור

# data[].attributes.headline
זכות הפרטיות

# data[].attributes.subject
זכות הפרטיות

# data[].attributes.body
צריך שכל ילד וילדה יקבלו פרטיות.
שירה

# data[].attributes.headline
סעיף שמונה 1 עמית המדינות החברות מקבלות על עצמן לכבד את זכותו של הילד לשמור על זהותו, לרבות אזרחות שם וקשרי משפחה כמוכר בחוק, וזאת ללא התערבות שלא כדין.

# data[].attributes.subject
סעיף שמונה 1 עמית המדינות החברות מקבלות על עצמן לכבד את זכותו של הילד לשמור על זהותו, לרבות אזרחות שם וקשרי משפחה כמוכר בחוק, וזאת ללא התערבות שלא כדין.

# data[].attributes.headline
דניאל סעיף 3

# data[].attributes.subject
דניאל סעיף 3

# data[].attributes.body
בכל הפעולות הנוגעות לילדים, בין אם ננקטות בידי מוסדות רווחה סוציאלית ציבוריים או פרטיים ובין בידי בתי משפט, רשויות מינהל או גופים תחיקתיים, תהא טובת הילד שיקול ראשון במעלה.

1. המדינות החברות מקבלות על עצמן להבטיח לילד הגנה וטיפול ככל שיידרש לטובתו, תוך התייחסות לזכויות וחובות הוריו, אפוטרופסים חוקיים או אישים אחרים האחראיים משפטית לו או לה, ולשם כך ינקטו צעדים מתאימים, תחיקתיים או מינהליים.

2. המדינות החברות יבטיחו כי מוסדות ושירותים האחראיים לטיפול או הגנה על ילדים, וכיוצא באלה מיתקנים, יעמדו בתקנים הנקבעים בידי הרשויות המוסמכות, בפרט בתחום הבטיחות הבריאות, מספר עובדיהם וכשירותם, והפיקוח הנאות.

# data[].attributes.headline
המדינות החברות יכבדו את זכות הילד לחופש מחשבה, מצפון ודת

# data[].attributes.subject
המדינות החברות יכבדו את זכות הילד לחופש מחשבה, מצפון ודת

# data[].attributes.headline
מספר 6, הזכות לילד בו הוא צריך לקבל אתת

# data[].attributes.subject
מספר 6, הזכות לילד בו הוא צריך לקבל אתת

# data[].attributes.headline
הזכות לקבל טיפול רפואי

# data[].attributes.subject
הזכות לקבל טיפול רפואי

# data[].attributes.body
אלעד

# data[].attributes.headline
הזחות-לינוי גולדשטיין 

# data[].attributes.subject
הזחות-לינוי גולדשטיין 

# data[].attributes.body
הזחות ללכת לעשות פעולות ולהגיד את הדעה שלנו

# data[].attributes.headline
זכות להביאה דעה של משהו מאיה

# data[].attributes.subject
זכות להביאה דעה של משהו מאיה

# data[].attributes.headline
הזכות להביעה דעה 

# data[].attributes.subject
הזכות להביעה דעה 

# data[].attributes.body
נעמי

# data[].attributes.body
הזכות לקבל כבוד מכל אחד לא משנה ההבדל , מין / מגזר / צבע .. לכולם מגיע כבוד ללא יוצא דופן

# data[].attributes.body
הזכות לעשות משהו כמו לשתות, זכות היא בעצם האישור לעשות משהו.

# data[].attributes.headline
הזכות להביע דעה

# data[].attributes.subject
הזכות להביע דעה

# data[].attributes.body
היא בעצם החופש שיש לכל אדם להביע את דעתו
דניאל

# data[].attributes.headline
זכות היא החופש לאדם יש לו זכות דמוקרטית לדוגמא- להצביע לראש הממשלה שהאדם בחר (בחירה)

# data[].attributes.subject
זכות היא החופש לאדם יש לו זכות דמוקרטית לדוגמא- להצביע לראש הממשלה שהאדם בחר (בחירה)

# data[].attributes.body
הילה יהונתן

# data[].attributes.headline
זכות היא משהו שמגיע למישהו. לא רק לאדם, גם לבעלי חיים.

# data[].attributes.subject
זכות היא משהו שמגיע למישהו. לא רק לאדם, גם לבעלי חיים.

# data[].attributes.body
הזכות שאני מכיר היא הזכות לחיות ולעשות דברים שאנחנו בוחרים.
מאור סמק

# data[].attributes.headline
עמית הזכות לחיות

# data[].attributes.subject
עמית הזכות לחיות

# data[].attributes.headline
יום זכויות הילד ניר גסטר

# data[].attributes.subject
יום זכויות הילד ניר גסטר

# data[].attributes.body
זכות היא האישור לעשות משהו, למשל: הזכות לשתות.

# data[].attributes.headline
הזכות לחיות עמית

# data[].attributes.subject
הזכות לחיות עמית

# data[].attributes.headline
זכויות הן משהו שכל אדם צריך לקבל בעולם.. 

# data[].attributes.subject
זכויות הן משהו שכל אדם צריך לקבל בעולם.. 

# data[].attributes.body
שירה

# data[].attributes.headline
הזכות להגנה הזכות שיהיה לך בית חם להיות בו ושיהיה מישהו שדואג לך ושומר עלייך.

# data[].attributes.subject
הזכות להגנה הזכות שיהיה לך בית חם להיות בו ושיהיה מישהו שדואג לך ושומר עלייך.

# data[].attributes.body
דנה

# data[].attributes.headline
זכות האדם- זכות לצרכים בסיסיים, כמו אוכל, מקום שינה.

# data[].attributes.subject
זכות האדם- זכות לצרכים בסיסיים, כמו אוכל, מקום שינה.

# data[].attributes.body
זכות השתיקה- זכות מתי לדבר ומתי לא.
למשל כשמוצאים עבריין ושואלים אותו שאלות יש לו זכות לשמור על שתיקה.
נועה בן דרור

# data[].attributes.headline
הזכות לפרטיות

# data[].attributes.subject
הזכות לפרטיות

# data[].attributes.body
זהר

# data[].attributes.body
זהר

# data[].attributes.headline
שיעור באזרחות- כיצד נולדה האמנה בהיסטוריה

# data[].attributes.subject
שיעור באזרחות- כיצד נולדה האמנה בהיסטוריה

# data[].attributes.attachment_link.title
עדה שרון שיעור אזרחות #2 סוגי משטר, אמנה חברתית

# data[].attributes.headline
הערך אמנה בויקיפדיה

# data[].attributes.subject
הערך אמנה בויקיפדיה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אֲמָנָה היא הסכם שנעשה במסגרת המשפט הבינלאומי הפומבי, שעליו חתומים מדינות וארגונים בינלאומיים.

האמנה מחייבת רק את המדינות והארגונים שאִשְׁרֵרוּ אותה, כלומר הכניסו אותה כחלק מהחקיקה הפנימית שלהם. מדינות שחתמו על האמנה אבל לא אשררו אותה (כמו למשל ארצות הברית ביחס ל אמנת קיוטו) לא מחויבות לאמנה.

אמנה היא למעשה ה חוזה, היינו, קשר משפטי הנוצר בין שני צדדים ונובע מהסכמה ביניהם, אולם במשפט הבינלאומי מדינה יכולה לקבל על עצמה התחייבות גם באופן חד צדדי כתוצאה מפעולותיה או הכרזה של המדינה המקבלת אופי מחייב. דוגמה למקרה כזה הוא המקרה הנדון ב פסק דין גרינלנד המזרחית משנת 1933. באותו מקרה מדובר היה בסכסוך בין נורווגיה ל דנמרק בעניין השליטה בשטח. נורווגיה התנגדה לסמכות בית הדין להכריע בסכסוך, אולם דנמרק טענה שבשנת 1919 הצהיר שר החוץ הנורווגי כי נורווגיה תסכים לבוררות בעניין זה ובעקבות זה קבע בית המשפט שהמדינה קיבלה התחייבות חד צדדית לקבל על עצמה את החלטות בית הדין.

אמנה בינלאומית חלה בין מדינות ואינה חלה על אנשים פרטיים, אולם ייתכן מצב שבו האמנה תחול גם על ארגונים שונים, כך למשל אמנת וינה 1986 חלה הן על מוסדות של המשפט הבינלאומי והן על מדינות.

סעיף 6 ל אמנת וינה 1969 קובע כי כל מדינה מוסמכת לכרות אמנה. כלל זה נובע מעקרון הריבונות של מדינה.

אמנת וינה אינה חלה על אמנות בעל פה אולם אין כל חובה שהאמנה תהיה בכתב, וייתכן שיהיה תוקף משפטי גם לאמנה שנכתבה בעל פה (ראו לעיל פסק דין גרינלנד המזרחית).

ישנן שלושה סוגי אמנות:

1. אמנות דו-צדדיות או רב צדדיות.

2. אמנת חוזה - אמנה הדומה לחוזה, נערכת בין שתי מדינות בלבד (דו-צדדית) ומסדירה נושאים מסוימים ביניהן. אם מתקיימות אמנות רבות כאלו הן בעצם נחשבות למנהג בינלאומי.[דרושה הבהרה]

3. אמנת חוק - אמנות רב-צדדיות, הנעשות בין מדינות רבות, ומכסות תחומים גדולים במשפט הבינלאומי. לדוגמה: אמנות ז'נבה, מגילת האו"ם.

סעיף 53 לאמנת וינה קובע כי אמנה בטלה מעיקרה אם בשעת כריתתה היא עומדת בסתירה ל כלל בל יעבור (יוס קוגנס Jus Cogens) של המשפט הבינלאומי". דוגמה לכללים אלה: איסור עבדות, איסור אפליה גזעית, איסור השמדת עם, איסור מלחמה. בפסק דין בעניין נמיביה קובע בית הדין הבינלאומי כי לכל עם יש זכות ל הגדרה עצמית ואמנה בינלאומית אינה יכולה לשלול זכות זו.

1. משא ומתן וניסוח האמנה.

2. חתימה - על המדינה לחתום על האמנה (בין אם מדובר בחתימה בעת כריתת האמנה או בהצטרפות מאוחרת יותר אם האמנה מתירה הצטרפות או אם כל המדינות המקוריות שחתמו על האמנה מסכימות להצטרפות).

3. אשרור - על מדינה לאשרר את האמנה בבית המחוקקים שלה.

4. אישור האמנה וכניסתה לתוקף - בהתאם לתנאים האמורה באמנה.

דוגמה לאמנה בה נדרשת הסכמת המדינות החותמות להצטרפות היא אמנת האיחוד האירופי - אי אפשר להצטרף ל איחוד האירופי בלא הסכמת כל המדינות החברות.

אין הגבלה במשפט הבינלאומי בדבר המשתתפים באמנה, אולם כעיקרון מדובר בראש מדינה, ראש ממשלה או שר חוץ, ראשי נציגות דיפלומטית (קונסולים מכוח תפקידם לכרות אמנה) או נציגים של ועדות בינ"ל המתכנסים בצורה מוגדרת לצורך כריתת אמנה. כל אדם אחר זקוק לייפוי כוח על מנת להשתתף במשא ומתן לכריתת אמנה. משא ומתן אינו יוצר זכויות ולא התחייבויות.

כאשר המדינות שניהלו את המשא ומתן מסיימות את דיוניהן הן חותמות על המסמך. החתימה מסמנת את סיום כתיבת ההסכם, ואת ההסכמה למסמך. אין משמעות הדבר שהמסמך נכנס לתוקף. האמנה לא יכולה לחייב את המדינות, בטרם תאשררנה את האמנה. החתימה היא רק ביטוי פורמלי טקסי המאמת את הסכמת המדינה. אולם לחתימה יש משמעות כיוון שעל פי אמנת וינה, מרגע שמדינה חתמה על אמנה היא מחויבת להימנע מפעולות שיש בהן כדי להכשיל את מטרת האמנה.

על פי סעיף 12 לאמנת וינה ייתכן מצב שבו החתימה כשלעצמה (בלי אשרור) יכולה לחייב את המדינה, וזאת רק אם לשון האמנה מלמד שהכוונה הייתה להסתפק בחתימה בלי אשרור.

כמו בכל חוזה, כך גם סעיף 52 לאמנת וינה קובע כי אמנה שנחתמה כתוצאה משימוש בכוח או באיומים היא אמנה בטלה, כאשר סעיף 75 קובע חריג לסעיף 52 - ההסכמים שנחתמו בסיום מלחמת העולם השנייה אינם בטלים.

אשרור הוא השלב הסופי המשלים את כריתת האמנה וקובע את מועד כניסתה לתוקף. כך לדוגמה אמנת וינה קבעה כי נדרש אשרור של 35 מדינות ועל כן האמנה נכנסה לתוקף רק בשנת 1985.

מדינה יכולה להסכים למרבית האמנה ולהסתייג מחלק מהוראות האמנה בטרם האשרור. להסתייגות זו יש תוקף במשפט הבינלאומי הפומבי והסעיף שממנו מסתייגת המדינה לא יחול עליה. סעיף 19 לאמנת וינה קובע כי הסתייגות מותרת בכפוף לשלושה חריגים:

1. האמנה אינה אוסרת במפורש הסתייגויות ממנה.

2. האמנה מתירה הסתייגויות מסוימות בלבד, וההסתייגות לא נכללת בהסתייגות הנ"ל.

3. ההסתייגות אינה חותרת נגד מטרת האמנה (כאשר אותה אמנה לא כוללת אף הוראה לעניין הסתייגות).

# data[].attributes.attachment_link.description
אֲמָנָה היא הסכם שנעשה במסגרת המשפט הבינלאומי הפומבי, שעליו חתומים מדינות וארגונים בינלאומיים. האמנה מחייבת רק את המדינות והארגונים שאִשְׁרֵרוּ אותה, כלומר הכניסו אותה כחלק מהחקיקה הפנימית שלהם. מדינות שחתמו על האמנה אבל לא אשררו אותה (כמו למשל ארצות הברית ביחס ל אמנת קיוטו) לא מחויבות לאמנה.

# data[].attributes.headline
אמנת הילדים לזכויות

# data[].attributes.subject
אמנת הילדים לזכויות

# data[].attributes.headline
זכויות התלמיד

# data[].attributes.subject
זכויות התלמיד

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
זכויות_התלמיד

# data[].attributes.attachment_link.title
זכויות התלמיד - משרד החינוך

# data[].attributes.attachment_link.title
ערב חדש לילדים 18.11.2016: יום זכויות הילד הבינלאומי

# data[].attributes.headline
יום זכויות הילד הבינלאומי- אמנת האו"מ

# data[].attributes.subject
יום זכויות הילד הבינלאומי- אמנת האו"מ

# data[].attributes.body
ב-20 בנובמבר 1989 אימצה העצרת הכללית של האו"ם את "אמנת האו"ם בדבר זכויות הילד והילדה". האמנה מבססת את זכויות הילדים בכל מקום בעולם.

לרשותכם הקלטות ותכנים נוספים העוסקים בזכויות הילד והילדה ומקנים להם מידע וכלים על זכויותיהם בכלל ובהליכים פליליים בפרט.

לציון 30 שנים לאמנה הבין-לאומית לזכויות הילד נקיים בשבוע זכויות הילד הבין-לאומי שני שידורים חיים בעברית ובערבית. השידורים יתקיימו במסגרת שיתוף פעולה של הפיקוח הארצי ליישום זכויות תלמידים במשרד החינוך עם הסנגוריה הציבורית במשרד המשפטים.

# data[].attributes.headline
צפו בסרטון הבא וענו על אחת מהשאלות הבאות.                     1. מהן העברות הנפוצות ביותר בחופש הגדול וגם בזמננו- זמן קורונה?  2. מהי הזכות ליצוג? למי יש זכות כזו?  3. האם אנחנו יכולים להחשב עבריינים גם אם לא ביצענו את העבירה?  4. מיהם הצדדים לבר עבירה כלשהי?

# data[].attributes.subject
צפו בסרטון הבא וענו על אחת מהשאלות הבאות.                     1. מהן העברות הנפוצות ביותר בחופש הגדול וגם בזמננו- זמן קורונה?  2. מהי הזכות ליצוג? למי יש זכות כזו?  3. האם אנחנו יכולים להחשב עבריינים גם אם לא ביצענו את העבירה?  4. מיהם הצדדים לבר עבירה כלשהי?

# data[].attributes.headline
השידור בנושא זכויות קטינים בהליך הפלילי התקיים במסגרת שיתוף פעולה של הפיקוח הארצי ליישום זכויות תלמידים במשרד החינוך עם הסניגוריה הציבורית במשרד המשפטים.

# data[].attributes.subject
השידור בנושא זכויות קטינים בהליך הפלילי התקיים במסגרת שיתוף פעולה של הפיקוח הארצי ליישום זכויות תלמידים במשרד החינוך עם הסניגוריה הציבורית במשרד המשפטים.

# data[].attributes.body
עו"ד הילה גלעדי היא עורכת דין במחלקת הנוער של הסנגוריה הציבורית.

# data[].attributes.attachment_link.title
זכויות קטינים בהליך הפלילי עם עו"ד הילה גלעדי

# data[].attributes.body
בחרו זכות אחת ממסמך זכויות הילד הבינלאומי והביעו את דעתכם. מדוע חשבו שזכות זו חשובה?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
חוקים ואמנות אמנות אמנת זכויות הילדים- או"ם

אמנת האו"ם בדבר זכויות הילד

נוסח עברי, על פי תרגום רשמי של משרד המשפטים

"אמנת האו"ם בדבר זכויות הילד" אומצה ע"י העצרת הכללית של האו"ם בנובמבר 1989, אמנה זו אמורה לשנות את חייהם של ילדים בכל רחבי העולם. הושגה אחר עשר שנות עבודה ומחקר של הוועדה לזכויות האדם. האמנה היא הסכם מרצון, המשקף קונצנזוס רחב בדבר המינימום הדרוש לילדים בכל מקום בעולם.

המדינות החברות באמנה זו:

בסוברן כי בהתאם לעקרונות המוצהרים במגילת האומות המאוחדות, הכרה בכבודם ובזכויותיהם השוות והבלתי ניתנות לעירעור של כל בני משפחת אנוש הנה היסוד לחופש, לצדק ולשלום בעולם, בשימן אל ליבן כי עמי האומות המאוחדות אישרו במגילת הארגון מחדש את אמונתם בזכויות אנוש בסיסיות ובכבוד האדם וערכו, והחליטו לפעול למען קידמה סוציאלית ושיפור רמת החיים תוך חופש גדול יותר, בהכירן כי האומות המאוחדות, בהצהרה האוניברסלית בדבר זכויות האדם ובאמנות בינלאומיות על זכויות האדם הצהירו והסכימו שכל אחד זכאי לכל הזכויות המובעות בהן, ללא הבדל מכל סוג שהוא, כגון גזע, צבע, מין, שפה, דת, השקפה פוליטית או אחרת, מוצא לאומי או חברתי, רכוש, לידה או מעמד. בהזכירן כי בהצהרה האוניברסלית בדבר זכויות האדם הצהירו האומות המאוחדות כי הילדות זכאית לתשומת לב ולסיוע מיוחדים,

בהיותן משוכנעות כי המשפחה, כקבוצת יסוד לחברה וכסביבה טבעית להתפתחותם ורווחתם של כל בניה, ובפרט הילדים, מן ההכרח כי יובטחו לה הבטחה וסיוע, ככל הנדרש, באופן שתוכל לשאת במלוא אחריותה בתוך הקהילה, בהכירן כי הילד, לשם פיתוח אישיותו המלא וההרמוני, מן הראוי כי יגדל בסביבה משפחתית, באווירה של אושר, הבנה ואהבה, בסוברן כי הילד ראוי להכנה מלאה לקראת חיים עצמאיים בחברה, ולחינוך ברוח האידיאלים המובעים במגילת האו"ם ובמיוחד ברוח השלום, הכבוד, הסובלנות, החופש, השוויון והסולידריות, בהטעימן כי הצורך להקדיש לילד תשומת לב מיוחדת הובע בהצהרת ג'נבה בדבר זכויות הילד משנת 1924, ובהצהרה בדבר זכויות הילד שאומצה על ידי העצרת הכללית ב - 20 בנובמבר 1959, והוכר בהצהרה האוניברסלית בדבר זכויות האדם, באמנה הבינלאומית בדבר זכויות אזרחיות ומדיניות (במיוחד בסעיפים 23,24) באמנה הבינלאומית בדבר זכויות כלכליות, סוציאליות, ותרבותיות (במיוחד בסעיף 10), וכן בחוקי יסוד של סוכנויות מיוחדות וארגונים בינלאומיים העוסקים ברווחת הילד, ובמסמכים הנוגעים בדבר,

בהזכירן כי "בשל אי בגרותו הפיזית והנפשית, זקוק הילד לביטחונות והשגחה מיוחדים, לרבות הגנה משפטית נאותה בטרם לידה ולאחריה", כפי שצויין בהצהרה בדבר זכויות הילד, בהזכירן את הוראות ההצהרה בדבר עקרונות חברתיים ומשפטיים בנוגע להגנה על ילדים ורווחתם, תוך התייחסות מיוחדת לסידור באומנה ואימוץ במישור הלאומי והבינלאומי, כללי האו"ם הבסיסים לניהול בתי המשפט לנוער (כולל בייג'ינג), וההצהרה בדבר הגנה על נשים וילדים בשעת משבר ומאבק מזוין, בהכירן כי בכל מדינות העולם ישנם ילדים החיים בתנאים קשים במיוחד, וכי ילדים כאלה זקוקים ליחס מיוחד, בשימן אל ליבן את חשיבות המסורות וערכי התרבות של כל עם באשר להגנת הילד והתפתחותו ההרמונית, בהכירן את חשיבותו של שיתוף הפעולה בינלאומי לשיפור תנאי החיים של ילדים בכל ארץ ובארצות מתפתחות בפרט, הסכימו להלן:

סעיף 1

לצרכי אמנה זו, ילד פירושו כל יציר אנוש מתחת לגיל שמונה עשרה, בלתי אם נקבע גיל הבגרות קודם לכן על פי הדין החל על הילד.

סעיף 2

סעיף 3

סעיף 4

המדינות החברות ינקטו צעדים נאותים, תחיקתיים, מינהליים או אחרים, למימוש הזכויות המוכרות באמנה זו. באשר לזכויות כלכליות, סוציאליות ותרבותיות, ינקטו המדינות החברות אמצעים כאמור, עד מירב המידה הניתנת על פי המשאבים שברשותם, ומקום שדרוש, במסגרת שיתוף הפעולה בינלאומי.

סעיף 5

המדינות החברות יכבדו את אחריותם, זכויותיהם וחובותיהם של הורים, או, מקום שניתן ליישום של בני המשפחה המורחבת או הקהילה, כנהוג על פי המסורת המקומית של אפוטרופסים חוקיים או של אישים אחרים האחראים משפטית לילד, על מנת לספק, באופן המתאים לצרכי הילד המתפתח, הכוונה והדרכה נאותות בהפעלת הזכויות המוכרות באמנה זו.

סעיף 6

סעיף 7

סעיף 8

סעיף 9

סעיף 10

סעיף 11

סעיף 12

סעיף 13

א. כדי לשמור על זכויות של אחרים או על שמם הטוב; או

ב. כדי לשמור על ביטחון לאומי, סדר ציבורי (תקנת הציבור), בריאות הציבור או המוסר.

סעיף 14

סעיף 15

סעיף 16

סעיף 17

המדינות החברות מכירות בחשיבות תפקידם של אמצעי התקשורת ההמוניים ויבטיחו כי לילד תהיה גישה למידע ולחומר ממגוון מקורות לאומיים ובינלאומיים, במיוחד אלה הנועדים לקידומו החברתי, הרוחני והמוסרי, ולבריאותו הגופנית והנפשית. לצורך זה, יהא על המדינות החברות:

1. לעודד את אמצעי התקשורת ההמוניים להפיץ מידע וחומר המועילים לילד מבחינה חברתית ותרבותית, ברוח סעיף 29 ;

2. לעודד שיתוף פעולה בינלאומי בהפקת מידע וחומר כאמור, חילופו והפצתו, מתוך מיגוון מקורות תרבותיים, לאומיים ובינלאומיים ;

3. לעודד הפקת ספרי ילדים והפצתם ;

4. לעודד את אמצעי התקשורת ההמוניים להקדיש תשומת לב מיוחדת לצרכיו הלשוניים של הילד שהוא שייך לקבוצת מיעוט או שהוא מילידי המקום המקוריים ;

5. לעודד פיתוח קווי הנחיה מתאימים להגנת הילד מפני מידע וחומר העלולים להזיק לו, בשים לב להוראות סעיפים 13 ו - 18.

סעיף 18

סעיף 19

סעיף 20

סעיף 21

מדינות חברות המכירות בשיטת האימוץ ו/או מתירות אותה יבטחו כי טובת הילד תהיה השיקול המכריע, וכן:

1. יבטיחו כי אימוץ הילד יאושר רק ע"י רשויות מוסמכות הקובעות, בהתאם לחוק ולנהלים ישימים, ועל יסוד מידע שייך ואמין, כי ניתן לאשר את האימוץ בשים לב למעמד הילד כלפי הוריו, קרוביו ואפוטרופסיו החוקיים, וכי האנשים הנוגעים בדבר הסכימו מתוך ידיעה מלאה לאימוץ, על יסוד התייעצות במידה שתידרש.

2. יכירו כי אימוץ בין ארצי יישקל כאמצעי חילופי לטיפול בילד, מקום שלא ניתן לשים את הילד במשפחה אומנת או מאמצת, או להסדיר לו טיפול נאות במדינת מוצאו.

3. יבטיחו כי ילד המועמד לאימוץ בין ארצי ייהנה מבטחונות ותנאים ברמה זהה לאלה הקיימים באימוץ פנימי.

4. ינקטו בכל האמצעים הנאותים כדי להבטיח כי סידור הילד באימוץ בין ארצי לא יביא לרווח כספי בלתי הוגן עבור המעורבים בכך.

5. יפעלו, מקום שמתאים, לקידום היעדים המפורטים בסעיף זה ע"י קביעת הסדרים או הסכמים דו צדדיים או רב צדדיים וישתדלו במסגרת זו להבטיח כי השמת הילד בארץ אחרת תבוצע ע"י רשויות או מוסדות מוסמכים.

סעיף 22

סעיף 23

סעיף 24

1. המדינות החברות מכירות בזכותו של ילד ליהנות מבריאות ברמה הגבוהה ביותר הניתנת להשגה ולאמצעים לטיפול במחלות ושיקום הבריאות. המדינות החברות ישתדלו להבטיח כי משום ילד לא תישלל הגישה לשירותי טיפול ובריאות.

2. המדינות החברות יפעלו למימושה המלא של זכות כאמור, ובמיוחד ינקטו אמצעים על מנת:

א.

להקטין תמותת תינוקות וילדים;

ד.

להבטיח שירותי בריאות נאותים לאמהות, לפני הלידה ואחריה;

3. המדינות החברות ינקטו אמצעים יעילים ונאותים לביטול נוהגים מסורתיים המזיקים לבריאותם של ילדים.

4. המדינות החברות מתחייבות לקדם ולעודד שיתוף פעולה בינלאומי במטרה להשיג בהדרגה מימוש מלא לזכות המוכרת בסעיף זה. בהקשר זה תינתן תשומת לב מיוחדת לצרכיהן של ארצות מתפתחות.

סעיף 25

המדינות החברות מכירות בזכות הילד המושם על ידי רשויות מוסמכות לצורך סיעוד או טיפול בבריאותו הגופנית או הנפשית, לביקורת תקופתית של הטיפול הניתן לו ושל שאר הנסיבות הנוגעות להשמתו כאמור.

סעיף 26

סעיף 27

סעיף 28

1. המדינות החברות מכירות בזכותו של הילד לחינוך ומתוך כוונה להשיג זכות זו בהדרגה, על בסיס הזדמנות שווה:

א.

ידאגו כי יהיה חינוך יסודי חובה חינם פתוח לכל;

ד.

ידאגו לכך כי מידע והדרכה חינוכיים ומקצועיים יהיו זמינים ונגישים לכל ילד;

ה.

ינקטו אמצעים לעידוד השתתפות סדירה בבית ספר ולהקטנת שיעור הנשירה;

2. המדינות החברות ינקטו אמצעים נאותים להבטיח כי המשמעת בבתי הספר תונהג באופן ההולם את כבוד הילד, ובהתאם לאמנה זו.

3. המדינות החברות יקדמו ויעודדו שיתוף פעולה בינלאומי בעניינים הנוגעים לחינוך, במיוחד כדי לתרום לביעור הבערות והאנאלפבתיות בעולם כולו, ולהקל על הגישה לידע מדעי טכני ולשיטות הוראה מודרניות. בהקשר זה תינתן תשומת לב מיוחדת לצרכיהן של ארצות מתפתחות.

סעיף 29

1. המדינות החברות מסכימות כי חינוך הילד יכוון:

א.

לפיתוח אישיות הילד, כשרונותיו ויכולתו הגופנית עד למיצוים המלא;

ב.

לפיתוח יחס כבוד לזכויות האדם ולחירויות היסוד, ולעקרונות הגלומים במגילת האומות המאוחדות;

ה.

לפתח יחס כבוד לסביבה הטבעית.

2. שום חלק מסעיף זה או מסעיף 28 לא יפורש כעילה לפגוע בחופש יחידים וגופים לכונן ולהנחות מוסדות חינוכיים בכפוף לעקרונות המפורטים בס"ק 1 לסעיף זה ולדרישות כי החינוך הניתן במוסדות אלה יעמוד באמות מידה מינימליות כפי שתיקבענה ע"י המדינה.

סעיף 30

במדינות שבהם קיימים מיעוטים אתניים, דתיים, או לשוניים או אנשים שהם מילידי המקום המקוריים, אין לשלול מילד השייך למיעוט כאמור או שהוא מילידי המקום את הזכות ליהנות מתרבותו, להצהיר על דתו ולקיים את מצוותיה, או להשתמש בשפתו הוא.

סעיף 31

סעיף 32

1. המדינות החברות מכירות בזכותו של הילד להיות מוגן מפני ניצול כלכלי ומפני ביצוע עבודה העלולה להיות הרת סכנות או לפגוע בחינוך הילד או להזיק לבריאותו או להתפתחותו הגופנית, הנפשית, הרוחנית, המוסרית או החברתית.

2. המדינות החברות ינקטו צעדים תחיקתיים, מינהליים, חברתיים וחינוכיים להבטחת הגשמתו של סעיף זה. למטרה זו ומתוך התייחסות להוראות מסמכים בינלאומיים אחרים, הנוגעים בדבר, ידאגו המדינות החברות במיוחד:
א. לקבוע גיל מינימלי או גילים מינימליים להעסקה בעבודה;
ב. לקבוע תקנות מתאימות בעניין שעות ותנאי העסקה;
ג. לקבוע עונשים מתאימים או סנקציות אחרות כדי להבטיח אכיפה יעילה של סעיף זה.

סעיף 33

מדינות חברות ינקטו צעדים מתאימים, לרבות אמצעים תחיקתיים, מינהליים, חברתיים וחינוכיים כדי להגן על ילדים מפני שימוש בלתי חוקי בסמים נרקוטיים וחומרים פסיכוטרופיים כמפורט באמנות בינלאומיות הנוגעות לעניין, ולמנוע ניצול ילדים בייצור ובסחר בלתי חוקיים של חומרים כאמור.

סעיף 34
המדינות החברות מקבלות על עצמן להגן על הילד מפני ניצול מיני ותקיפה מינית לצורותיהם. לצורך זה ינקטו המדינות החברות במיוחד אמצעים מתאימים במישור הלאומי, הדו צדדי והרב צדדי על מנת למנוע:
סעיף 35

המדינות החברות ינקטו אמצעים מתאימים במישור הלאומי, הדו צדדי והרב צדדי, על מנת למנוע חטיפה, מכירה או סחר של ילדים לכל מטרה או בכל צורה שהיא.

סעיף 36

המדינות החברות יגנו על הילד מפני כל צורה אחרת של ניצול המהווה פגיעה בתחום מתחומי רווחת הילד.

סעיף 37
המדינות החברות יבטיחו כי :
סעיף 38

סעיף 39

מדינות חברות ינקטו בכל האמצעים הנאותים כדי להבטיח שיקום גופני ופסיכולוגי ושילוב מחדש בחברה לילד שרוי במצוקה, בשל כל צורה של הזנחה, ניצול, או התעללות, עינויים או צורות אחרות של יחס או ענישה אכזריים, בלתי אנושיים, או משפילים או מאבקים מזוינים. שיקום ושילוב מחדש כאמור ייעשו בסביבה המטפחת את בריאות הילד וכבודו העצמי.

סעיף 40

1. המדינות החברות מכירות בזכותו של ילד, אשר נטען כי הפר את דיני העונשין, או הואשם בהפרתם או נקבע כי הפר אותם, להיות מטופל באופן המתיישב עם תחושת כבודו של הילד וערכו העצמי, המחזק את הכבוד שהוא רוכש לזכויות האדם ולחירויות הבסיסיות של אחרים, תוך התחשבות בגיל הילד ובחיוניות שילובו בחברה ומילוי תפקיד יצירתי בה.

2. למטרה זו, ותוך התחשבות בהוראות המסמכים הבינלאומיים הנוגעים בדבר, יבטיחו המדינות החברות במיוחד כי:

1)

להיות בחזקת זכאי, כל עוד לא הוכחה אשמתו על פי דין;

3)

שהעניין יוכרע ללא דיחוי ע"י רשות מוסמכת, או גוף שיפוטי, בלתי תלויים וחסרי משוא פנים, בשימוע הוגן על פי דין, בסיוע מתאים, משפטי או אחר, ובמיוחד תוך התחשבות בגילו ובמצבו, בנוכחות הוריו או אפוטרופסיו החוקיים, אלא אם כן ייחשב הדבר שלא לטובתו של הילד;

7)

בכל שלבי ההליכים תכובד פרטיות הילד במלואה.

3. המדינות החברות ישאפו לקדם קביעת חוקים, נהלים, רשויות ומוסדות הנועדים במיוחד לילדים אשר נטען כי הפרו את דיני העונשין, או הואשמו בהפרתם, או נקבע כי הפרו אותם, ובפרט

4. מגוון סידורים, כגון טיפול, צווי הכוונה והשגחה, ייעוץ, מבחן, טיפול אומן, חינוך ותוכניות הכשרה מקצועיות וחלופות אחרות לטיפול מוסדי יהיו זמינים על מנת להבטיח כי ילדים יטופלו באופן העולה בקנה אחד עם רווחתם ושהוא יחסי הן למצבם והן לעבירה שנעברה

סעיף 41
אין באמנה זו כדי לפגוע בהוראות העשויות להיות יותר יעילות למימוש זכויות הילד, ואשר יכולות להיכלל:
סעיף 42
מדינות חברות מקבלות על עצמן להביא את עקרונות אמנה זו והוראותיה לידיעת הציבור הרחב, באמצעים מתאימים ויעילים, למבוגרים וילדים כאחד.
סעיף 43

1. על מנת לבחון את התקדמות המדינות החברות במילוי ההתחייבויות המפורטות באמנה זו תוקם ועדה לזכויות הילד שתמלא את התפקידים המפורטים להלן.

2. הוועדה תורכב מעשרה מומחים בעלי מעמד מוסרי גבוה ומיומנות מוכרת בתחום המכוסה ע"י אמנה זו. חברי הוועדה ייבחרו ע"י המדינות החברות מקרב אזרחיהן וישותפו על בסיס כישוריהם האישיים, תוך התחשבות בהתפלגות גיאוגרפית הוגנת, ובשיטות המשפטיות העיקריות.

3. חברי הוועדה ייבחרו בהצבעה חשאית, מתוך רשימת מועמדים מוצעים ע"י המדינות החברות. כל מדינה תוכל להציע מועמד אחר מקרב אזרחיה.

4. הבחירות הראשונות לוועדה יתקיימו לא יאוחר מששה חודשים אחרי כניסת אמנה זו לתוקף ולאחר מכן אחת לשנתיים. לפחות ארבעה חודשים לפני מועד הבחירות, ישלח המזכיר הכללי של האו"ם למדינות החברות מכתב המזמין אותן להגיש את מועמדיהן בתוך חודשיים. לאחר מכן יערוך המזכיר הכללי רשימה אלפבתית של המועמדים, תוך ציון המדינות המציעות אותם, ויגיש אותה למדינות שהן חברות באמנה זו.

5. הבחירות יתקיימו בכינוסי המדינות החברות המזומנות ע"י המזכיר הכללי של האומות המאוחדות. בכינוסים אלה, בהם שני שלישים מהמדינות החברות יהוו מנין חוקי, האנשים שייבחרו לוועדה יהיו אלה המקבלים את מספר הקולות הגדול ביותר ורוב מוחלט של קולות נציגי המדינות החברות הנוכחים והמצביעים.

6. חברי הוועדה יבחרו לתקופה של ארבע שנים. הם יוכלו לשוב ולהיבחר אם תוגש מועמדותם שנית. כהונת חמשת מבין חברי הוועדה שנבחרו בבחירות הראשונות תסתיים בתוך שנתיים. שמותיהם של חמישה חברים אלה יבחרו על פי גורל מיד לאחר הבחירות הראשונות על ידי יושב ראש הכינוס.

7. נפטר חבר הוועדה או מתפטר, או מצהיר כי מסיבה כלשהי אין הוא יכול כבר למלא את תפקידי הוועדה, תמנה המדינה החברה שהציעה אותו מומחה אחר מבין אזרחיה לשרת במשך יתרת תקופת הכהונה, בכפוף לאישור הוועדה.

8. הוועדה תקבע לעצמה כללי נוהל.

9. הוועדה תבחר את עובדיה לתקופה של שנתיים.

10. ישיבות הוועדה יתקיימו כרגיל במרכז האומות המאוחדות או במקום מתאים אחר כפי שתקבע הוועדה. הוועדה תתכנס כרגיל אחת לשנה. משך ישיבות הוועדה ייקבע ויבחן מחדש, אם צריך, בכינוס המדינות החברות באמנה זו, בכפוף לאישור העצרת הכללית.

11. המזכיר הכללי של האומות המאוחדות ידאג לספק את הסגל ואת המתקנים הדרושים לביצוען היעיל של משימות הוועדה במסגרת אמנה זו.

12. באישור העצרת הכללית יקבלו חברי הוועדה המוקמת, במסגרת אמנה זו, גמול ממקורות האומות המאוחדות, לפי תנאים שתקבע העצרת הכללית.

סעיף 44

1. המדינות החברות מקבלות על עצמן להגיש לוועדה, באמצעות המזכיר הכללי של האומות המאוחדות, דו"חות על האמצעים שנקטו כדי לתת תוקף לזכויות המוכרות בזה ועל ההתקדמות שהושגה במימוש זכויות אלה:

א.

בתוך שנתיים ממועד כניסת האמנה בתוקף עבור המדינה החברה הנוגעת לעניין;

ב.

לאחר מכן אחת לחמש שנים.

2. דו"חות המוגשים על פי סעיף זה יציינו, מקום שיש, גורמים וקשיים, המשפיעים על מידת יישום ההתחייבויות על פי אמנה זו. כמו כן יכילו הדו"חות מידע מספיק כדי לאפשר לוועדה הבנה מקיפה בדבר יישום האמנה בארץ הנוגעת לעניין.

3. מדינה חברה שהגישה דו"ח ראשוני מפורט לוועדה, אינה מחוייבת לחזור על מידע בסיסי שכבר סופק בדו"חותיה הבאים, המוגשים בהתאם לס"ק (1)ב.

4. הוועדה רשאית לבקש ממדינות חברות מידע נוסף בנוגע ליישום האמנה.

5. הוועדה תגיש אחת לשנתיים לעצרת הכללית באמצעות הוועדה הכלכלית והחברתית, דו"חות על פעילותיה.

6. המדינות החברות ידאגו להפיץ את דו"חותיהן בקרב הציבור הרחב בארצותיהן.

סעיף 45

על מנת לקדם את יישומה המלא של אמנה זו ולעודד שיתוף פעולה בינלאומי בתחומים המכוסים על ידה:

סעיף 46

אמנה זו פתוחה לחתימה בפני כל המדינות.

סעיף 47
אמנה זו כפופה לאשרור. מסמכי האשרור יופקדו בידי המזכיר הכללי של האומות המאוחדות.
סעיף 48
אמנה זו תישאר פתוחה להצטרפות על ידי כל מדינה. מסמכי ההצטרפות יופקדו בידי המזכיר הכללי של האומות המאוחדות.
סעיף 49

סעיף 50

סעיף 51

סעיף 52
מדינה חברה רשאית להסתלק מאמנה זו ע"י הודעה בכתב למזכיר הכללי של האומות המאוחדות. הסתלקות כאמור תיכנס לתוקף שנה אחת לאחר תאריך קבלתה ע"י המזכיר הכללי של האומות המאוחדות.
סעיף 53
המזכיר הכללי של האומות המאוחדות נקבע להיות הנפקד של אמנה זו.
סעיף 54
המקור של אמנה זו, אשר נוסחיו הערבי, הסיני, האנגלי, הצרפתי, הרוסי והספרדי מהימנים במידה שווה, יופקד בידי המזכיר הכללי של האומות המאוחדות.
ולראיה חתמו החתומים מטה, שהוסמכו כדין על ידי ממשלותיהם, על אמנה זו.

ראיון עם טובה בן-ארי, ביום זכויות הילד/ה הבינלאומי

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
אמנה_זכויות_ילדים_או"ם_הסכם_מרצון_קונצנזוס

# data[].attributes.attachment_link.title
אמנת האו"ם בדבר זכויות הילד

# data[].attributes.attachment_link.description
חוקים ואמנות אמנות אמנת זכויות הילדים- או"ם אמנת האו"ם בדבר זכויות הילד נוסח עברי, על פי תרגום רשמי של משרד המשפטים "אמנת האו"ם בדבר זכויות הילד" אומצה ע"י העצרת הכללית של האו"ם בנובמבר 1989, אמנה זו אמורה לשנות את חייהם של ילדים בכל רחבי העולם. הושגה אחר עשר שנות עבודה ומחקר של הוועדה לזכויות האדם.

# data[].attributes.headline
פעילות: סיעור מוחין – מהם זכויות? אילו זכויות אתם מכירים? 

# data[].attributes.subject
פעילות: סיעור מוחין – מהם זכויות? אילו זכויות אתם מכירים? 

# data[].attributes.body
לילד זכות לחופש מחשבה, מצפון ודת. הילד יוכל לבחור את אמונותיו, בעזרת ההורים שלו או האחראיים עליו.הזכות לתת ביטוי לאמונות של ילד תהיה מוגבלת מול הצורך לשמור על בטיחות, סדר,בריאות הציבור, המוסר וכן זכויות היסוד והחירויות של הזולת

# data[].attributes.headline
זכויות עיקריות

# data[].attributes.subject
זכויות עיקריות

# data[].attributes.body
האמנה מבטיחה לילדים קשת רחבה של זכויות: אזרחיות, פוליטיות, חברתיות, כלכליות ותרבותיות. הזכויות מחולקות לשלוש קטגוריות מרכזיות: זכויות הגנה ((Protection, כגון זכותו של הילד להגנה מפני אלימות והתעללות, זכויות הענקה (Provision), כגון זכותו של הילד לחינוך ולבריאות וזכויות ההשתתפות (Participation), כגון זכותו של הילד לחופש ביטוי, לחופש התאגדות, למידע ולפרטיות. כמו כן מדגישה האמנה את כבוד הילד ואת התפיסה כי יש לכבד ילדים כבני אדם.