# data[].attributes.body
Det er vigtigt at have forventningsafstemt inden, man for eksempel drager på tur - skal turen være spontan eller struktureret? Hvad er hensigten med turen?

# data[].attributes.body
- Skelnen mellem symbolsk-/praktisk mesterskab i kommunikation

- Være, som personale, reflekteret og bevidst om ens professionelle kommunikation med forældre . Så man kommunikerer det samme til forældrene

- Turde kommunikere problematikker og dilemmaer trods forskelligheder i personalegruppen

- Kunne stole og stå ved ens faglighed

# data[].attributes.body
Man skal ikke "bukke nakken" og lade sig diktere af en garvet pædagog. Altså - man skal ikke give slip på sin personlige integritet og holdninger, hvis andre mener, de har en højere anciennitet.

# data[].attributes.body
At turde give luft for sine bekymringer/undringer og stå ved dem
Åbenhed/at kunne rumme kritik/andre holdninger i stedet for at gå i forsvarsposition

# data[].attributes.body
- Det er nemt at komme i klemme i dårlig kommunikation og svært at gøre noget ved, når man kun er i institutionen i 6 mdr.
- Hvordan får man sagt fra og til på en god måde? Både når man får for meget ansvar, men også når man ikke får noget.
- Hvad gør man, når man ikke kan få lov til at være en del af den gode løsning, pga. interne personalekonflikter, som man ikke har en rolle i?
- Hvordan undgår man at blive en del af personalekonflikterne/får sagt ordentligt fra?

# data[].attributes.body
Det fælles for vores praksisfortællinger er "usund" eller mangel på kommunikation.

- At flere af "problemstillingerne" kunne have været undgået ved mere en mere tydelig kommunikation.

- At konstruktiv kritik er blevet opfattet som et "angreb" på personligheden frem for det et forslag til en forbedring i det professionelle.

# data[].attributes.body
·      At finde sine egne holdninger og turde stå ved dem. Være undrende og spørge ind.

·      At blive overset som studerende – fordi forældrene er mere trygge ved de faste pædagoger, selvom relationen mellem barnet og den studerende er ligeså god eller måske bedre, end relationen med pædagogen.

·      Kommunikation over SMS og intra, hvornår fungere det, og hvornår gør det ikke?

·      Når lederen fortæller noget til de pædagoger/personer der ikke er involveret i situationen – gør det (måske) situationen værre, end nødvendigt.

·      Kommunikation mellem stuer – eksistere, eksistere ikke?

·      Tag situationen, i situationen – lad være med at vente.

# data[].attributes.body
De tre p'er.
Følelser er pejlemærker- de vigtige men de må ikke blive styrende.- det private må ikke fylde det hele trods det er en vigtig faktor for fagligheden.
rare narrativer .
Fugleperspektiv og evaluering af hvordan man kan hjælpe barnet videre fra a-b. Vis nysgerrig for barnet(mentalisering).

# data[].attributes.body
- God kommunikation
- Overskud og overblik
- Tryghed
- Tillid til faglighed

Travl morgen, mangel på personale pga. møder

Kjær's gode praksis og opmærksomhedspunkter
- Dygtiggørelse frem for igangsættelse
- Relationen mellem medarbejdere

# data[].attributes.body
(Manglende)Loyalitet overfor kollegaer.
Gå til personen, fremfor at snakke bag ryggen.
Alt for fokus på forholdet, der giver forstyrrelser for sagen/indholdet. Fx Vejleder-studerende.

# data[].attributes.body
Rollespil - visuelisering for børnene.  Kommunikation i børnhøjde.

# data[].attributes.body
Vendepunktfortælling:

- Samtale om søvn (må kun sove en time)
- Manglende viden og faglighed omkring emnet, svært at åbne dialog
- Sprogbarriere, familie med anden etnisk baggrund
- Søgte faglighed hos sundhedsplejerske (blive klædt fagligt på til at tage samtalen)
- Vendte samtalen til en positiv dialog (interesse omkring søvnrutiner derhjemme, nysgerrighed)
- Råd og vejledning i stedet for at "beskylde, forældrene gør noget forkert"