# data[].attributes.body
Den ortodokse kirken er fint utsmykket for å komme nærmere Gud og helgene. Døpefonten står ved inngangen av kirka for å symbolisere at dåpen er inngangen til et kristent liv. Inne i kirka er det mange bilder av ikoner og Jesus. Kirken er belagt med gull og sølv. Bildene skal være et bevis på at helgene deltar på gudstjenesten, selv om at de er usynlige. Det er strenge regler for hvordan bildene skal se ut. De skal virke guddommelige og som om de har en tilknytning til Gud. Mange har bilder av ikoner hjemme, men bildet må være velsignet av en prest før man kan be til dem. Mange i Hellas mener at hvis et hus ikke har et bilde eller maleri av en helgen så er det verre enn et skur. Grunnen til at ikoner er viktige i den ortodokse kirken er fordi det står i første mosebok kapittel 1, vers 27 at mennesker er skapt i Guds bilde. Det vil si at mennesker ble skapt for å være ikoner og de blir minnet på dette med bildene. Det blir gitt lys, røkelse og kyss til den. Kirken er utsmykket for å komme nærmere Gud og himmelen under gudstjenesten.

# data[].attributes.headline
Gudstjenesten (liturgien) og de sju sakramentene

# data[].attributes.subject
Gudstjenesten (liturgien) og de sju sakramentene

# data[].attributes.body
Den ortodokse kirken legger stor vekt på gudstjenesten og den er ment som et innblikk i himmelen. Gudstjenesten blir kalt liturgien og varer i 2 til 3 timer. Den varer så lenge fordi alt skjer veldig rolig og sakte. Under gudstjenesten skal alle sanser bli brukt. Det blir brukt røkelse, lys og sang og mat under liturgien. Sangene i den ortodokse kirken foregår uten instrumenter. Kirken er fint utsmykket og alteret er skjult bak ikonostasen. Ikonostasen er en vegg med mange bilder av ikoner og er en symbolsk grense mellom Gud og verden. Det er vanligvis tre dører i ikonostasen hvor den midterste bare er for prestene. Den midterste døren blir kalt kongeporten.

Den ortodokse kirken har like mange sakramenter som den katolske kirken, men de blir utført på litt forskjellig måte. I den katolske kirken får barnet vann på hodet under dåpen, men i den ortodokse blir barnet dykket ned i vannet tre ganger for å representere den treenige Gud. Under konfirmasjonen blir personen salvet på pannen. Konfirmasjonen blir også kalt ferming og skjer i 14 årsalderen. Konfirmasjonen gir den konfirmerte rett til å delta under Nattverden. Dåpen og Nattverden er de viktigste sakramentene i den ortodokse kirken.

# data[].attributes.body
Russland er det største ortodokse landet og den russisk-ortodokse kirken har ca 80 millioner mennesker. Den russisk-ortodokse kirken har lenge blitt forfulgt i Russland og i 1922-23 ble flere tusen tilhengere, spesielt prester og munker, sendt til arbeidsleirer eller henrettet. I nyere tid har den ortodokse kirken blitt mer anerkjent i Russland, spesielt etter fallet av Sovjetunionen i 1991. St. Basil’s katedralen i Moskva er kjennetegnet på den russisk-ortodokse kirken.

# data[].attributes.body
Kilder:

Ukjent (ukjent) https://no.wikipedia.org/wiki/Det_store_skisma_1054

Kværne. P (2. juni 2016) https://snl.no/den_ortodokse_kirke

Ukjent (ukjent) https://rle-nett.cappelendamm.no/enkel/seksjon.html?tid=1280531

Ukjent (ukjent) https://no.wikipedia.org/wiki/Konfirmasjon

Holth G. (2008) Gyldendal Oslo, Horisonter 10, hentet den 19.11.16

Ukjent (ukjent) https://no.wikipedia.org/wiki/Den_russisk-ortodokse_kirke

# data[].attributes.body
I likhet med den katolske kirke tror også den ortodokse kirken på gud og bibelen er deres hellige bok. Budskapet i bibelen blir tolket mer bokstavelig i den ortodokse kirke enn i den katolske kirke. Tolkningen av bibelen kan bli oppsummert i tre punkter.

1. Gud ble til for at mennesket skulle bli guddommelig

2. Kristus har gitt mennesket seier over døden

3. Helgenene kan hjelpe de troende

Det første punktet, Gud ble til for at mennesket skulle bli guddommelig, baserer seg rundt Jesus Kristus liv. Det handler om hvordan Gud forente seg med menneskeheten da han gikk ned på jordkloden som Jesus og dermed bandt bånd mellom guddommelig kraft og vanlige mennesker. Og det går også andre veien og mennesker kan komme nærmere Gud under for eksempel gudstjenesten.

Det andre punktet, Kristus har gitt mennesket seier over døden, går ut på at alle mennesker får evig liv på grunn av Jesus’ oppstandelse. Jesus ofret seg for at mennesket skal få et evig liv. Dette er et sentralt punkt i den ortodokse kirken og den ortodokse kirken blir også kalt oppstandelsens kirke. Mange ortodokse går i kirken både på julaften og første påskedag. I Russland er det vanlig at man tar med festmat til kirken og presten velsigner maten før den blir spist. Det er også vanlig å ha en fasteperiode før påsken. Den varer i sju uker og under påsken blir fasten avsluttet. God mat er derfor en del av feiringen i den ortodokse kirken.

Det tredje punktet, helgenene kan hjelpe de troende, vil si at de tror på helgene som viktige personer til å beskytte dem og gi dem håp under vanskelige tider. De fungerer nesten som engler. Under gudstjenestene i den ortodokse kirke tror mange at helgene er rundt dem som usynlige vesen. Helgener er store forbilder i den ortodokse kirken og er eksempler på mennesker som har knyttet seg til Gud og fått guddommelig kraft. Det er mange pilegrimer som reiser til helgenfester. Den største helgenen er jomfru Maria og hun har kallenavn som himmeldronning og hun er berømt for å kunne utføre store mirakler.

# data[].attributes.headline
Utbredelsen av den ortodokse kirken og hvordan den katolske kirken er bygd opp

# data[].attributes.subject
Utbredelsen av den ortodokse kirken og hvordan den katolske kirken er bygd opp

# data[].attributes.body
I dag er den ortodokse kirken det tredje største kirkesamfunnet i verden med ca 225 millioner tilhengere. Den ortodokse kirke er mest utbredt i det østlige Europa (Russland, Ukraina, Latvia, Litauen, Estland, Romania, Hellas, Bulgaria, o.s.v) og Midtøsten. Av denne grunnen blir den ortodokse kirken kjent som Østkirken. I motsetning til den katolske kirke så har ikke den ortodokse kirken en pave, men istedenfor har de patriarker. En patriark er en leder for et område. Området han leder blir kalt patriarkat. I oldtiden var det fire patriarker. En i Konstantinopel (Istanbul), Jerusalem, Antiokia og Alexandria, men i senere tid har det blitt dannet flere patriarkater og i dag er den ortodokse kirken er en stor familie med nasjonale kirker. Nyere patriarkater er i Moskva og i Beograd. Derfor finnes det kirkesamfunn som den russisk-ortodokse kirke, den gresk-ortodokse kirke og den serbiske ortodokse kirke. Siden den ortodokse kirken er en stor familie, blir den også kalt Østkirken.

# data[].attributes.body
https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/67/Great_Schism_1054_with_former_borders.png/640px-Great_Schism_1054_with_former_borders.png
https://gudstro.files.wordpress.com/2010/12/2000px-orthodoxy_by_country-svg.png
http://www.pravmir.com/wp-content/uploads/2014/09/bible1-600x450.jpg
http://travelchannel.sndimg.com/content/dam/images/travel/fullset/2012/11/11/ee/St.-Basil's-Cathedral.rend.tccom.966.544.jpeg
http://static.squarespace.com/static/512d2034e4b08c7a561cbff9/5151dbb9e4b0b4f3e8ff0d53/5151dbfce4b0e340ec562a20/1364319230763/DSC00208.JPG?format=1500w
http://2.bp.blogspot.com/-zpvSeZkPMZs/TbslPCgYwlI/AAAAAAAABfU/xTLYalaO89Y/s1600/orthochurch.jpg

# data[].attributes.body
Den ortodokse kirke oppsto for fullt etter Det Store Skisma i 1054. Da ble den katolske kirken og den ortodokse kirken delt i to. Dette skjedde ved at paven i Roma og patriarken i Konstantinopel brøt all kontakt mellom de to. Skismaen skjedde ikke plutselig. I flere hundre år hadde det vært gnisninger mellom de to kirkesamfunnene, og det ble vanskeligere å holde kirken samlet etter som tiden gikk. Dermed ble kirken delt og den ortodokse kirken ble offisielt dannet i 1054.