# data[].attributes.body
JOURNALISTEN

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Glede under Norsk Redaktørforenings presskonferanse kort etter Høyesteretts kjennelse. Fra venstre: Generalsekretær Arne Jensen, filmskaper Ulrik Imtiaz Rolfsen, NRs advokat Vidar Strømme og Rolfsens advokat Kim Gerdts. Foto: Bjørn Åge Mossin

HØYESTERETT (Journalisten): Enstemmig kjennelse.

- Jeg er strålende fornøyd, dette var en full seier på alle punkter. Det var som en opplesing av vår prosedyre.

Det sier Ulrik Imtiaz Rolfsen s advokat Kim Gerdts til presseoppmøtet etter at kjennelsen er lest opp.

- Dette betyr at jeg kan fortsette å lage film, kommenterer Rolfsen kort på vei ut av Høyesterett.

Det var 8. juni at Politiets Sikkerhetstjeneste (PST) tok beslag i filmopptak i Rolfsens hjem i Oslo. Det skjedde etter at teamet til Rolfsen hadde gjort opptak av en 18-åring som var på vei til Syria.
Les mer om bakgrunnen for saken her.
Interessert i medienyheter? Følg journalisten.no på Facebook og få nyhetene i strømmen din:

Avviste rolleblanding

Det var førstevoterende, dommer Arne Ringnes som leste opp kjennelsen i Høyesterett i formiddag.

- Etter min vurdering er Rolfsens filmprosjekt i kjernen av undersøkende journalistikk. Det griper fatt i et sentralt og presserende samfunnsproblem hvor allmenheten og myndighetene har behov for kunnskap og innsikt. Undersøkelsene er gjort mulig fordi Rolfsen har en særlig og tillitsbasert tilgang til et lukket islamistisk miljø. Jeg legger til grunn at et effektivt kildevern er helt avgjørende for at filmen kan realiseres. Så vidt jeg forstår, er også konsekvensen av politiets ransaking og beslag at kildene har trukket seg, leste Ringnes fra kjennelsen.

Høyesterett avviste påstanden PST fremmet i lagmannsretten om at det var uheldig rolleblanding da fotograf Khan Farooq og Ubaydullah Hussain, som i høst ble siktet for rekruttering til terror, snakket sammen på telefon etter at beslaget var tatt:
- Tatt på ordet kan det som fremkommer i samtalen, tilsi at Farooq ikke oppfyller de journalistiske krav som berettiger et strengt kildevern. Uttalelsene er imidlertid fremkommet i en spesiell situasjon. Samtalen kan også forstås som utslag av det tillitsforhold mellom journalisten og kilden som er en forutsetning for at opplysninger av særlig følsom karakter skal avdekkes. Jeg finner derfor ikke grunn til å legge avgjørende vekt på det Farooq gir uttrykk for i samtalen.
Også PSTs subsidiære påstand om at materialet måtte gjennomgås og at uidentifiserte kilder måtte tas ut av det for overlevering til politiet, ble avvist:

- At 18-åringens identitet ble kjent for PST, skyldtes utelukkende etterforskningen. De hensyn som begrunner kildevernet, tilsier tilbakeholdenhet med å godta beslag i en slik situasjon, leste Ringnes, og konkluderte kjennelsen slik:

- Jeg er etter dette kommet til at beslaget må oppheves.

Filmskaper Ulrik Imtiaz Rolfsen i samtale med generalsekretær Arne Jensen i Norsk Redaktørforening før Høyesteretts kjennelse ble opplest. Foto: Glenn Slydal Johansen

Stavrum ville juble

PST vant frem med at de skulle få opprettholde beslaget i både tingretten og lagmannsretten. Men i Høyesterett førte Rolfsens anke frem. Ikke bare avviste den øverste domstol bestående av 5 dommere PSTs ønske om å opprettholde beslaget. Rolfsen og støttespiller Norsk Redaktørforening fikk også dekket sine saksomkostninger.

- Jeg hadde lyst, men kunne jo ikke juble i salen, sier Presseforbundets generalsekretær Kjersti Løken Stavrum. - Derfor var jeg på gråten.

Hun kaller kjennelsen en stor seier for informasjonsfriheten og sier Høyestrett nå har slått fast at politiet ikke kan forsyne seg av journalistenes arbeid.

PST mener kjennelsen betyr at man ikke kan ta terrorister

PST sier i en kommentar til NRK at avgjørelsen styrker kildevernet:

- Kjennelsen kan i verste fall føre til at man ikke tar terrorister, sier førstestatsadvokat Jan T. Glent til NRK, og fortsetter:

- Jeg kan ikke se dette som noe annet enn at Høyesterett utvider kildevernet. Vi ser på det som uheldig fordi vi i viktige saker ikke kan stanse terrorister.

Avgjørende for kildevernet

En rekke jurister var til stede som tilhørere. Flere av dem ga straks uttrykk for at de er imponert over avgjørelsens grundighet.

- Det er en epokegjørende og befriende kjennelse, sier Anine Kierulf, postdoktor ved Senter for menneskerettigheter.

- Men jeg er ikke overrasket.

- Kjennelsen slår fast at kildevernet er tilnærmet absolutt. Den representerer også en betraktelig styrket beskyttelse av upublisert materiale. Dessuten sier kjennelsen at jo mer samfunnsviktig journalistikk du driver med, desto større kildevern har du.

I kjennelsen fra Høyesterett heter det at det ikke er nødvendig å vurdere hvor langt den europeiske menneskerettskonvensjonens artikkel 10 beskytter upublisert materiale fordi det beslaglagte materialet til Rolfsen uansett inneholder uidentifiserte kilder, og som derfor er beskyttet.

Kierulf roser Høyestrett for å slå fast at denne typen dokumentarfilm har samme kildevern som annen journalistikk.

- Det føltes godt da NR kom inn med kavaleriet, sa Rolfsen på pressekonferansen Norsk Redaktørforening arrangerte rett etter at kjennelsen var lest opp.

- Nå gleder jeg meg til å fortsette arbeidet med filmen. Men beslaget har skadet filmen uopprettelig. Flere kilder har trukket seg og jeg må nå forsøke å overtale dem på nytt. Hvis alt går bra sendes den på NRK i januar.

# data[].attributes.attachment_link.title
Rolfsen vant frem - Høyesterett opphevet PSTs beslag

# data[].attributes.attachment_link.description
HØYESTERETT (Journalisten): Enstemmig kjennelse. - Jeg er strålende fornøyd, dette var en full seier på alle punkter. Det var som en opplesing av vår prosedyre. Det sier Ulrik Imtiaz Rolfsen s advokat Kim Gerdts til presseoppmøtet etter at kjennelsen er lest opp.

# data[].attributes.body
TILBAKEBLIKK:, "KULTURHUSET"- CILLE BVIERMANN-

# data[].attributes.body
Dagen Næringsliv

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Trump ble fredag ønsket varmt velkommen på CPAC, USAs største samling av konservative aktivister.

Han åpnet med å gjenta tidligere påstander om at anerkjente amerikanske medier farer med usannheter og formidler såkalte falske nyheter.

Presidenten hevdet også at enkelte medier dikter opp nyhetssaker og kilder.

- De har ingen kilder, sa Trump i talen, der han også rettet skytset direkte mot bruken av ikke navngitte kilder.

Krav om anonymitet

- De burde ikke få lov til å bruke kilder med mindre de bruker noens navn, sa presidenten.

Bare timer tidligere hadde medlemmer av Trumps egen stab holdt en pressebrifing der de nektet mediene å bruke navnene deres, skriver nyhetsbyrået AP.

Trumps medarbeidere i Det hvite hus krever jevnlig anonymitet når de snakker med journalister. Presidenten påpekte også i talen at han ikke er imot hele pressen, bare "falske nyheter-medier eller -presse".

- Jeg er imot folk som dikter opp nyhetssaker og dikter opp kilder, sa Trump.

Varm velkomst

Presidenten har i ukevis gått til kraftige angrep på pressen, og fredag gjentok han også påstanden om at mediene er "det amerikanske folks fiende".

Trump var innom en lang rekke andre temaer i talen, som AP omtaler som en rekke "greatest hits" fra hans valgkamptaler.

Blant annet gjentok han løftet om å bygge en mur langs grensa til Mexico og kritiserte Demokratenes presidentkandidat Hillary Clinton.

10.000 deltakere

Trump viet også en del tid til å forsvare sin omstridte utlendings- og flyktningpolitikk. I den sammenheng nevnte han igjen Sverige som et angivelig skrekkeksempel og sa at "folket der vet at jeg har rett".

Presidenten repeterte videre løftet om å deportere innvandrere uten lovlig opphold. Dessuten lovet presidenten at det innen noen dager vil bli innført nye tiltak for å hindre mulige terrorister i å komme inn i USA.

Anslagsvis trekker CPAC (Conservative Political Action Conference)i delstaten Maryland rundt 10.000 deltakere, hvorav nesten halvparten er studenter.

Test

Trump ble fredag den første presidenten som har inntatt talerstolen på CPAC i sitt første år ved makten siden Ronald Reagan gjorde det i 1981.

Konferansen har tradisjonelt vært en målestokk på stoda i Det republikanske partiets konservative grasrot. Fredagens opptreden regnes som en viktig test for Trumps støtte blant en del republikanske kjernevelgere.

Torsdag var Trumps omstridte rådgivere Kellyanne Conway og Steve Bannon, samt stabssjef Reince Priebus og visepresident Mike Pence på konferansen, som arrangeres i USA hvert år.

(©NTB)

# data[].attributes.attachment_link.description
Trump ble fredag ønsket varmt velkommen på CPAC, USAs største samling av konservative aktivister. Han åpnet med å gjenta tidligere påstander om at anerkjente amerikanske medier farer med usannheter og formidler såkalte falske nyheter. Presidenten hevdet også at enkelte medier dikter opp nyhetssaker og kilder.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Teknologien både hjelper journalistene og truer kildenevernet, skriver artikkelforfatteren. Foto: Jürgen Fälchle/Fotolia

NRK protesterer mot nye muligheter til kildejakt. Programredaktør Lars Kristiansen anbefaler kryptering og fornyet innsats fra presseorganisasjonene.
Internett, epost og mobiler har vært det største fremskrittet for journalistikken siden trykkpressen. Og den største trusselen mot kildevernet siden 2. verdenskrig.
Da jeg reiste rundt i verden for VG for 20 år siden, var det med personsøker i beltet, småmynter i lomma, og et evig søkende blikk etter telefonkiosker. I bagen hadde vi svære Hasselblad fotosendere, og dessuten TRX80 - en slags laptop i form av et tungt, tykt tastatur med et datagrønt, trelinjers skjermvindu. Til utlandet måtte vi i tillegg ha med krokodilleklyper - koblinger vi måtte sette rett på telefonledningene der de kom ut av veggen.

Vi etterlot oss en svinesti av hotellrom med istykkerskrudde telefonkontakter overalt hvor vi dro.

Dette var i forhistoriske 1995. I dag er alt dette og mer til erstattet av en smartmobil og et trådløst nettverk. For journalistikken har fremtiden vært vidunderlig.

Kommunikasjon har eksplodert. Og forutsigbart nok har overvåkningen av kommunikasjon eksplodert tilsvarende. I forslaget til Ekom-lov, som nå er ute på høring, gis politi og PST vide fullmakter til å etablere "mobilregulerte soner" - uten domstolskontroll. NRK protesterer i sin uttalelse, og mener fullmaktene kan brukes til jakt på medias kilder.

"Alle journalister må forstå at de legger igjen digitale spor, og at sporene kan brukes til å avsløre kilder", skriver Anders Brenna i sin bok Digitalt kildevern.

Det jobbes sikkert mye og godt i media med kildebeskyttelse. NRKs tipstjeneste er kryptert, vi har akkurat lansert en krypteringsmodul for epost i bedriften, jeg og en del andre journalister rundt meg har minst én krypterings-app for sms på mobilen. Vi gjør hva vi kan.

Samtidig vet vi at det finnes både myndigheter og private interesser med betydelige ressurser til å utnytte hull. Og hånden i været den journalist eller redaktør i dette land som kan leve med å få så mye som en eneste anonym kilde blåst. For kildene kan det stå om både jobben, ryet og i verste fall livet.

Så hva gjør vi? Norsk Presseforbund og Oslo Redaktørforening arrangerte et debattmøte om digitalt kildevern sist uke, og det kom frem mye fortjenestefullt og skremmende om kryptering og mobilovervåkning. Kryptoekspert og rådgiver for Freedom of the Press i USA, Runa Sandvik, kaller oss naive, og levner ingen tvil om at vi har mye å gå på, både teknisk og kompetansemessig.
Men undres på om vi ikke samtidig bør jobbe med grunnleggende definisjonsmakt - både innen språket, og innen jussen.
Runa Sandvik påpeker at kildevernet så langt er definert som redaktørers og journalisters rett til å ikke røpe kildene sine. "Kildevern, er pressens rett til å beskytte sine kilder når de under vitneavhør for retten kan nekte å oppgi navn på anonyme innsendere eller andre hjemmelsmenn for meldinger i dagspressen", står det upresist i Store norske leksikon. Noe mer presist formulert fra Wikipedia: "Kildevern er massemedienes og journalistenes rett til å ikke røpe kildene sine".

Kildevernet er juridisk fastslått i "redaktørparagrafen", altså Straffelovens §125: "Redaktøren av et trykt skrift kan nekte å svare på spørsmål om hvem som er forfatter til en artikkel eller melding i skriftet eller kilde for opplysninger i det. Det samme gjelder spørsmål om hvem som er kilde for andre opplysninger som er betrodd redaktøren til bruk i hans virksomhet. Samme rett som redaktøren har andre som har fått kjennskap til forfatteren eller kilden gjennom sitt arbeid for vedkommende forlag, redaksjon, pressebyrå eller trykkeri. (...) Bestemmelsene i paragrafen her gjelder tilsvarende for kringkastingssjef og for medarbeidere i kringkasting eller annen medievirksomhet som i hovedtrekk har samme formål som aviser og kringkasting."

Parentesen over inneholder unntaksbestemmelser, som skal åpne for at vi likevel kan pålegges å oppgi kilder. Jeg er en av flere som så sent som for et par år siden ble avhørt av Spesialenheten for politisaker, i en kildejakt-etterforskning. Det opplevdes ubehagelig, men ikke særlig vanskelig - det er jo bare å holde kjeft, hvilket Høyesterett for øvrig ga oss medhold i.

Langt verre for kildevernet enn den taktiske etterforskningen, er mulighetene til teknisk etterforskning av kildeinformasjon. Etterforskende myndighet kan være i sin fulle rett, for eksempel ved mistanke om brudd på taushetsplikt.

Og i slike etterforskninger er digitale spor blitt det samme for kildejakten som DNA-analyser er i andre kriminalsaker.

Så her kommer, helt ukryptert og ikke engang spesielt nyskapende, to forslag til grunnarbeid tiden bør være inne for nå:

Vi bør fornye innsatsen for å få lovfestet et etterforskningsforbud i kildesaker. Pressens organer har ved flere anledninger tatt til orde for å forby etterforskningsskritt som har til hensikt å avdekke medias kilder. Her har mange kolleger lagt ned mye og god jobb - så langt helt uten resultat. I Sverge er det ikke bare straffbart å oppgi anonym kilde, men også forbudt å iverksette etterforskning for å avsløre kilder (Tryckfrihetsforordningen, Kap.3,§4). Det kravet bør Presseforbund, Redaktørforening og Journalistlag samles om igjen, og fremme med fornyet aktualitet og argumentasjon, begrunnet i teknologisk utvikling.

I tillegg bør vi bruke språkmakten til en utvidelse av definisjonen av kildevern, fra ikke bare å gjelde medias rett til å ikke oppgi kilder, men til også å omfatte kilders rett til å varsle anonymt. Vi kunne begynne med en tilleggsformulering til Vær Varsom Plakatens 3.4. Det blir en krevende språklig øvelse - med andre ord velegnet for journalister og redaktører.

# data[].attributes.attachment_link.description
NRK protesterer mot nye muligheter til kildejakt. Programredaktør Lars Kristiansen anbefaler kryptering og fornyet innsats fra presseorganisasjonene. Internett, epost og mobiler har vært det største fremskrittet for journalistikken siden trykkpressen. Og den største trusselen mot kildevernet siden 2. verdenskrig.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
KOMMENTAR: Kildevern i 2015 er en illusjon. Sannheten er at de fleste journalister og redaktører gir blaffen. Her er noen tips!
Dette innlegget er først publisert på bloggen Helt Digital. Journalisten gjengir det med forfatterens tillatelse.
Redaktører og journalister elsker å snakke om hvor høyt vi holder kildevernet. "Vi går mye heller i fengsel, enn å avsløre kildene våre", sier vi. Kildevernet er det mest hellige symbol på vår yrkesstolthet. Samtidig blåser vi identiteten til våre kilder over en lav sko - hver dag. Ingen bryr seg.

Tull, sier du. Du tar da forholdsregler, sier du. Du makulerer sensitive dokument og snakker ikke til en levende sjel om kildene dine. Javel, sier jeg. Vis meg da hvordan du jobber i det daglige. Vis meg hvordan du sender e-post, hvordan du innhenter informasjon på nett. Hvor er den offentlige PGP-nøkkelen din? Bruker du Tails fra DVD eller minnebrikke? Vis meg hvordan du behandler og lagrer data, og bruker telefonen din.

Om noen vil avsløre kildene dine: Tror du virkelig det er så vanskelig? Og like viktig: Hvem skal egentlig den norske Edward Snowden tipse, om han eller hun ønsker å kontakte en journalist i Norge? Deg?

Undergraver eller beskytter PST kildevernet?

Et samlet Presse-Norge reagerte med vantro da PST i sommer ransaket huset og bilen til filmskaper Ulrik Imtiaz Rolfsen.

Rolfsen var i ferd med å lage en dokumentar om nordmenn som reiser til Syria og Irak for å kjempe for den ekstreme islamistgruppen Den islamske stat (IS). PST etterforsker islamistgruppen Profetens Ummah, og arresterte i sommer talsmannen Ubaydullah Hussain. Samtidig fikk de statsadvokatens velsignelse til å ransake Rolfsens hjem og bil. Målet var å finne bevismateriale fra den upubliserte dokumentarfilmen om den samme islamistgruppen. Både tingretten og lagmannsretten mener PST gjorde det riktige. Nå skal saken opp for Høyesterett.

Det er naturligvis interessant at PST utfordrer kildevernet så tydelig. De forsøker å tråkke opp nye grenser for hva de kan tillate seg - i alle fall mens offentligheten ser på. Bernt Olufsen mener PST undergraver kildevernet, og han får bred støtte fra Presse-Norge. PST på sin side holder kildevernet opp mot rikets sikkerhet, og finner at det sistnevnte veier tyngst. For å beskytte rikets sikkerhet - og dermed demokratiet og kildevernet - må altså kildevernet enkelte ganger vike. Et paradoks som er vanskelig å svelge for mange.

Du skal lete lenge for å finne noen i media som mener PST gjorde det riktige. Jeg er ikke noe unntak. Men samtidig er det for enkelt å peke på PST og si: "Fy!" Dagbladet mener "PSTs opptreden står i fare for å ødelegge tillitsforholdet mellom pressen og sensitive kilder". Men sensitive kilder bør vite bedre. De manglende lekkasjene fra viktige institusjoner de siste årene tyder på at kildene allerede vet bedre.

Hadde Rolfsen gjort jobben sin, ville PST vendt hjem med uforrettet sak. For det handler om hvordan vi håndterer data. Hvordan vi beskytter våre kilder. Det er ikke nok med ord - vi må faktisk beskytte dem med handlinger.

Lovpålagt kildevern - en sovepute?

At kilder jages - og straffes - er ikke noe nytt. Heldigvis skjer det sjelden i Norge. Den siste episoden var i 2012, da politiet gjennomførte en klappjakt på kilden etter at gradert avhørsmateriale fra 22. juli-etterforskningen kom i VGs hender. Mye vann har rent i havet siden den gang.

I 2015 må vi forvente at etterretningsorganisasjoner vil forsvare sine land med alle tenkelige midler. Edward Snowdens avsløringer viser blant annet at amerikanske myndigheter kan slå på mikrofonene og kameraene i mobiltelefoner med et tastetrykk. De kan hente ut data og lese e-poster. Det samme kan helt sikkert Kina. Og Nord-Korea. Og Tyskland.

Mange peker østover for å finne en løsning - mot Sverige. Der har journalister et lovpålagt kildevern, og det er ulovlig å etterforske pressens kilder. Sagt på en annen måte: Blir en svensk journalist hacket, og kildens navn offentliggjort, risikerer journalisten å bli straffet for det.

Men vil en slik lov være annet enn en sovepute for Presse-Norge? Tja, den vil legge hindringer i veien for PST og politiet. I alle fall for det de kan gjøre offentlig, og kan bruke i rettsvesenet. Men dersom journalistene ikke feier for egen dør, vil kildene være like sårbare. Det er ingen grunn til å tro at utenlandske myndigheter, eller 16 år gamle hackere, vil respektere vår blinde kjærlighet til kildevernet.

En norsk lov vil ikke endre det. Vi må forvente at hackere med for mye fritid, eller onde hensikter, vil forsøke å hente ut informasjon fra oss. Vi må forvente at etterretningsorganisasjoner ønsker å bringe seg selv i forkant, for å avverge terrorisme eller andre trusler - også med digitale verktøy.

Er du med på en dugnad?

I Sverige har mange journalister allerede forstått alvoret. Om de ikke gjør nok for å beskytte kildene, risikerer de jo straff. Det hjelper ofte på motivasjonen.

Så hva kan vi gjøre? Jo, la oss ha en dugnad. La kildevern bli tema på ledermøter og klubbmøter. For hva kan du gjøre for å beskytte kildene dine bedre?

Her er et forslag til ti små steg for å forsterke kildevernet. Stegene er helt gratis, og det er mye enklere enn du tror:

1. Bruk kryptert e-post (når nødvendig)

Skaff deg en PGP-nøkkel. Bruker du Windows: Den enkleste måten å gjøre dette på er å laste ned Kleopatra via Gpg4win.org. Bruker du iOS: Last ned GPG Suite fra gpgtools.org. Legg den offentlige PGP-nøkkelen i signaturen på e-posten din, og gjør den tilgjengelig i de offentlige PGP-registrene. Har bedriften din egne ansattesider på nett, så gjør PGP-nøkkelen tilgjengelig der. Lær å sende og motta kryptert e-post. Det ligger haugevis med innføringsvideoer på YouTube.

2. Bruk Tor-nettleseren

Tor-nettleseren lar deg innhente informasjon på nett mer anonymt enn gjennom tradisjonelle nettlesere. Nettleseren er helt gratis, men vær obs: For å være anonym på nett må du endre adferden din. Les tipsene på nettsidene til Tor Project for å lære mer. Tor-nettleseren finnes også for Android-telefoner. Jeg har skrevet litt om hvordan Tor-nettleseren fungerer - og ulempene med den - her.

3. Bruk kryptering

Krypter datamaskinen din og krypter alle sensitive dokumenter. Når du laster ned Gpg4win eller Gpgtools får du også muligheten til å kryptere og signere dokumenter med et tastetrykk. PS! Ikke lagre dokumentene i skytjenester. Det er ikke alle skyene som er til å stole på.

4. Bruk Tails

For å sikre at din digitale skygge er minst mulig, kan det være nødvendig å bruke operativsystemet Tails. Dette er et gratis, Linux-basert operativsystem, som du enten starter opp gjennom en DVD, eller gjennom en minnestikke. Du kan da enkelt låne andres datamaskiner uten å legge igjen noen spor, eller håndtere data på din egen maskin - uten at det setter spor og kan hentes frem igjen etter sletting.

5. Sett opp SecureDrop

SecureDrop er en gratis tjeneste alle mediehus burde ha. Gjennom SecureDrop kan kilder sende deg dokumenter helt anonymt, og du kan kommunisere med disse anonyme kildene. Dette er en del av Freedom of the Press Foundation.

6. Krypter mobiltelefonen din

Å kryptere innholdet på telefonen din er den enkleste måten å sikre innholdet på. Dersom noen får tak i telefonen din, er innholdet ikke i fare. De fleste moderne telefoner lar deg også slette innholdet på telefonen via en nettside. Skru på denne funksjonen, slik at du enkelt kan nullstille telefonen om noen stjeler den.

7. Alt du gjør digitalt legger igjen spor

Ikke vær paranoid, men forvent at alt du skriver og gjør digitalt er mulig å se for andre - også i ettertid. Det er derfor en god forhåndsregel å tenke over hva du gjør digitalt. Alt du skriver i Facebook Messenger, alle e-poster og nettsider du besøker er mulig å hente opp. Dette gjelder også de nettsidene du besøker med "privat nettlesning".

8. Smarttelefonen er i overkant smart

Ikke vær paranoid, men forvent at alt du sier på telefonen er mulig å lytte til for andre. Vær oppmerksom på at telefonen er en sporingsenhet, som gjør det enkelt å se hvor du er. Skal du møte en svært sårbar kilde: Ikke ta med telefonen.

9. Møt kilder ansikt til ansikt

Prioriter å møte sårbare kilder ansikt til ansikt i stedet for å snakke med dem over telefonen. Ikke legg sårbare kilder inn som kontakter på telefonen din, eller søk dem opp på 1881.no i en tradisjonell nettleser.

10. Gjør det enkelt å tipse deg anonymt

Legg ut informasjon på nettsiden din om hvordan kilder kan tipse helt anonymt. Vær åpen og ærlig om fallgruber og problemstillinger. Vi kan ikke lengre love 100 prosent anonymitet til kilder. Men: Vi kan love at vi skal gjøre så godt vi kan.
Uansett hva Høyesterett bestemmer seg for: Det er på tide med en dugnad. Ikke for mediene. Ikke for kildene. Men for ytringsfriheten og for demokratiet. Vi har ikke råd til å la være. Enig? Uenig? Gi lyd i kommentarfeltet, send meg en e-post, eller kontakt meg på Twitter eller Facebook.
Mer å lese:

# data[].attributes.attachment_link.description
KOMMENTAR: Kildevern i 2015 er en illusjon. Sannheten er at de fleste journalister og redaktører gir blaffen. Her er noen tips! Dette innlegget er først publisert på bloggen Helt Digital. Journalisten gjengir det med forfatterens tillatelse. Redaktører og journalister elsker å snakke om hvor høyt vi holder kildevernet.

# data[].attributes.body
NRK

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det bekrefter advokat Kim Gerdts til NRK.

- Vi mener kjennelsen er uriktig juridisk og kommer derfor til å anke, sier Gerdts.

VARSLER ANKE: Ulrik Imtiaz Rolfsens advokat Kim Gerdts.
Foto: Espen Torgersen / NRK

Anken vil føre til at PST foreløpig ikke får sett det, sier advokaten.
18-åringen ble pågrepet på en flyplass i Sverige tidligere denne måneden. Rolfsens kamerateama skal ha fulgt mannen på vei til flyplassen, men filmskaperen var ikke selv til stede.

Mener kildevernet ikke er gjeldende

Hensynet til etterforskningen vektlegges i tingrettens kjennelse.

"Det beslaglagte materialet, som inneholder blant annet et intervju med NN (18-åringen, journ.anm.), antas å ha betydning som bevis i saken. Videre vises det til at det beslaglagte materialet antas å ha betydning som bevis i etterforskning mot andre som er mistenkt for å rekruttere medlemmer til terrororganisasjon,", skriver tingretten i kjennelsen.

Rolfsens advokat har anført at opptakene kan bidra til å avdekke kilder som til nå har vært ukjente, og at Rolfsen derfor har rett til å verne kildene sine.
Tingretten skriver at Rolfsen har rett på dette vernet, men at dette ikke er gjeldende fordi de andre personene som er på opptaket også er kjent ut fra sakens dokumenter.
PST får derfor opprettholde beslaget av videomaterialet.

- Mitt arbeid blir alvorlig hindret

I likhet med sin advokat er Ulrik Imtiaz Rolfsen uenig i tingrettens konklusjon, fordi han mener politiet i denne saken har begrenset hans evne til å opplyse samfunnet om islamistmiljøet i Norge.

- Pressen skal ikke gå i veien for politiet, men pressen har en annen oppgave enn politiet nemlig å avdekke viktige saker i samfunnet, sier Rolfsen.
Ulrik Imtiaz Rolfsen frykter denne kjennelsen kan få alvorlige konsekvenser, både for han og andre journalister.
- Mitt arbeid blir alvorlig hindret fordi jeg ikke lenger vil ha tillit i disse grupperingene. Jeg mener det jeg lager er viktig for samfunnet og kan gi innsikt i et lukket miljø. Jeg frykter at dette strekker grensene for hva politiet kan gjøre i slike saker.

Dilemma

Under en pressekonferanse fredag ettermiddag understreker PST-sjef Benedicte Bjørnland at det er svært sjelden at PST ser tilfeller hvor de finner det nødvendig å ransake filmskapere eller journalister.
- Jeg ser at saken er et dilemma. Men skal være varsomme med å bruke tvangsmidler som kan være dempende for journalistisk arbeide, og det skal kun gjøres når det kun er strengt nødvendig. Men sakens oppklaring var viktigere enn en dokumentarfilmskapers virke, sier hun.
Hevder han skulle drive humanitært arbeid

18-åringen nekter straffskyld og begjærte seg løslatt under fengslingsmøtet 10. juni. Han hevder han var på vei til Syria for å drive med humanitært arbeid, men PST mener han ville slutte seg til terrorgruppen IS.

Opptakene ble beslaglagt under en aksjon hos filmskaperen 9. juni. Rolfsen sier opptakene viser 18-åringen og islamisten Ubaydullah Hussain på vei til Göteborg.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tingretten vil la PST se Rolfsen-opptakene

# data[].attributes.attachment_link.description
Det bekrefter advokat Kim Gerdts til NRK. - Vi mener kjennelsen er uriktig juridisk og kommer derfor til å anke, sier Gerdts. Anken vil føre til at PST foreløpig ikke får sett det, sier advokaten. 18-åringen ble pågrepet på en flyplass i Sverige tidligere denne måneden.

# data[].attributes.body
VG

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Del saken på:

Filmskaperen: - Farlig for demokratiet

PST får se opptakene som skal vise en terrorsiktet 18-åring på vei til Syria. Videofilene er beslaglagt fra filmskaper Ulrik Imtiaz Rolfsen.

Det besluttet Oslo tingrett fredag. Opptakene skal ifølge kjennelsen blant annet inneholde et intervju med den siktede 18-åringen.

- Vi tar avgjørelsen til etterretning, men kommer til å anke, sier Rolfsens advokat Kim Gerdts til VG.

Rolfsen selv opplyser at kjennelsen allerede er anket.

- Jeg anser at jeg kan påberope meg kildevern. Jeg mener det er prinsipielt farlig for demokratiet at politiet kan beslaglegge upublisert materiale på den måten. Dette kan også få store implikasjoner på pressens arbeid, sier han til VG.

PST: 18-åring ville slutte seg til IS

Mandag for snart tre uker siden gjennomførte Politiets sikkerhetstjeneste (PST) en razzia hjemme hos filmskaperen, som jobber med en dokumentar om Profetens Ummah og deres talsmann Ubaydullah Hussein.

Razziaen viste seg å være knyttet til pågripelsen av den 18 år gamle nordmannen i Gøteborg tidligere samme dag.

Han er siktet for å ville slutte seg til en terrororganisasjon: PST mener mannen var på vei til Syria for å slutte seg til IS.

Hevdet han skulle jobbe humanitært

18-åringen nekter straffskyld og begjærte seg løslatt under fengslingsmøtet i Oslo tinghus to dager senere.

Han skal ha hevdet i avhør at han ville reise til Syria for å hjelpe befolkningen humanitært. Videre skal han ha sagt at han ikke hadde planer om å knytte seg til IS.

Les også: Slik var 18-åringens Syria-planlegging

Politiadvokat Line Nyvold Nygaard i PST begjærte 18-åringen varetektsfengslet i fire uker med brev-, besøks-, og medieforbud.

I tillegg begjærte politiadvokaten full isolasjon i de to første ukene. Hun fikk medhold i retten for dette.

- Min klient har ingen problemer med at PST får se materialet, da det vil belyse hans uskyld. Samtidig er det uforståelig hvorfor PST behøvde å foreta en razzia hos journalisten i forkant, sier 18-åringens forsvarer, advokat John Christian Elden, til VG.

Har ligget forseglet

Ifølge uttalelser fra Rolfsen var hans kamerateam med 18-åringen da han dro til Gøteborg. Ubaydullah Hussein skal også ha vært med i følget, ifølge Rolfsen, og flere timer fra turen ble filmet. Hussein har avvist å kommentere noe rundt den påståtte Gøteborg-turen og siktelsen mot 18-åringen.

Kommentar: PST på utrygg grunn

Det filmede materialet har i nesten tre uker ligget forseglet hos PST i påvente av at retten skulle ta stilling til om etterforskerne kan se gjennom det.

"Det beslaglagte materialet, som inneholder blant annet et intervju med NN (18-åringen, journ. anm.), antas å ha betydning som bevis i saken. Videre vises det til at det beslaglagte materialet antas å ha betydning som bevis i etterforskning mot andre som er mistenkt for å rekruttere medlemmer til terrororganisasjon," skriver tingretten i den ferske kjennelsen, som gir PST lov til å opprettholde beslaget.

Videre går det frem av kjennelsen at Rolfsens advokat har anført at opptakene av 18-åringen kan bidra til å avdekke andre til nå ukjente kilder. Tingretten skriver at Rolfsen, som dokumentarfilmskaper, kan påberope seg kildevernet etter straffeprosessloven.

De mener imidlertid at bestemmelsen ikke kommer til anvendelse i denne saken, fordi de andre personene som er med på opptakene er kjent ut fra sakens dokumenter.
- Rolfsen, er det kilder på opptakene med en identitet som ikke er kjent?
- Det ønsker jeg ikke å kommentere, sier filmskaperen til VG.

Kommentar: PST kan ikke opptre på denne måten

Vitne

Rolfsen selv skrev på Twitter etter razziaen at han ikke var mistenkt for noe, men kun ble ansett som et vitne.

- PST-razzia som vitne fordi jeg lager en dokumentar om Ubaydullah Hussain og Profetens Ummah og Norges evner til å takle situasjonen, skrev han.

43-åringen er fra tidligere kjent for spillefilmer som "Izzat", "Haram" og "Den siste revejakten", samt NRK-serien "Taxi".

- Jeg ville selvfølgelig ikke gi videofilene fra meg, sa den prisbelønte
filmskaperen til VG om de beslaglagte videofilene dagen etter razziaen.

- Det som bekymrer meg, er at jeg med dette ikke har mulighet til å snakke med folk, uten at de kan være trygge på at det er fortrolig.

Denne artikkelen handler om

# data[].attributes.attachment_link.description
Del saken på: PST får se opptakene som skal vise en terrorsiktet 18-åring på vei til Syria. Videofilene er beslaglagt fra filmskaper Ulrik Imtiaz Rolfsen. Det besluttet Oslo tingrett fredag. Opptakene skal ifølge kjennelsen blant annet inneholde et intervju med den siktede 18-åringen.

# data[].attributes.body
NRK

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det melder Nettavisen mandag formiddag. Anken fra Rolfsen ble enstemmig forkatstet i lagmannsretten, men en anke er allerede sendt til høyesterett, opplyser Rolfsens advokat Kim Gerdts.

Gerdts har begjært oppsettende virkning, noe som betyr at PST må vente til saken er behandlet i høyesterett før de eventuelt kan se videomaterialet. Det er centet at det vil komme en avklaring på dette i løpet av dagen.

PST mener det er grunn til å tro at opptakene inneholder bevis for forsøk på rekruttering til en terrororganisasjon.

Beslagla opptaksmateriale

Rolfsen sier til NTB at han mener avgjørelsen fra lagmannsretten kan føre til at journalister mister kilder i terrosaker.
- All den stund politiet har siktet etter terrorloven, vil de ha blankofullmakt til å hente ut alt kildemateriale fra en hvilken som helst journalist. Dermed blir pressen kneblet, sier regissøren til NTB.
Informasjonssjef Martin Bernsen skriver i en SMS til NRK at PST tar lagmannsrettens avgjørelse til etteretning, men ønsker ikke å kommentere saken ytterligere.

Det var Dagbladet som først meldte at PST hadde beslaglagt filene fra Rolfsens dokumentarfilm om Ubaydullah Hussain og islamistmiljøet i Norge.
Rolfsen sa da til NRK at beslagene 8. juni har sammenheng med at en 18 år gammel gutt ble pågrepet av PST på en flyplass i Sverige. 18-åringen er siktet for å ville slutte seg til terrorgruppa IS i Syria.
- Visste ikke hva vi skulle være med på

Ifølge Rolfsen skal 18-åringen ha reist til Gøteborg med den profilerte islamisten Ubaydullah Hussain, med en fotograf fra Rolfsens filmteam på slep.
- Han (Hussain, journ.anm.) ville at vi skulle være med, men vi visste ikke hva vi skulle være med på. Vi stilte opp med mann og kamera, og filmet det som skjedde, sa Rolfsen til NRK etter beslaget.
Rolfsen var selv ikke med på turen til Sverige, men det skal ha vært disse opptakene PST var interessert i. En rekke aktører, deriblant Presseforbundet, har reagert på at PST beslagla upublisert materiale.

- Svært skuffende

Norsk Redaktørforening (NR) har engasjert seg som en støttespiller for Rolfsen i saken, og mener lagmannsrettens avgjørelse er "svært skuffende".
- Lagmannsrettens kjennelse er svært skuffende. Jeg stiller meg undrende til rettens konklusjon, særlig fordi jeg mener vi er innenfor en type samfunnsspørsmål hvor Høyesterett tidligere har sagt at kildevernet er "tilnærmet absolutt", sier NRs generalsekretær, Arne Jensen.
Jensen viser til at lagmannsretten anerkjenner at Rolfsen er blant dem som kommer inn under kildevernreglene i straffeprosessloven og tvisteloven, men at det i kjennelsen heter at deler av materialet kan gi PST "meget verdifulle spor".

I lagmannsrettens avgjørelse, som NRK har lest, legges det videre vekt på viktigheten av å hindre at personer tilknytter seg terrororganisasjoner. "Opplysningene så langt underbygger at siktede var på vei til Syria for å slutte seg til terrororganisasjonen ISIL".

Oslo tingrett har tidligere gitt PST medhold i at beslaget var riktig. Nå har altså lagmannsretten kommet til samme vurdering.

# data[].attributes.attachment_link.title
Filmskaper tapte mot PST i lagmannsretten

# data[].attributes.attachment_link.description
Det melder Nettavisen mandag formiddag. Anken fra Rolfsen ble enstemmig forkatstet i lagmannsretten, men en anke er allerede sendt til høyesterett, opplyser Rolfsens advokat Kim Gerdts. Gerdts har begjært oppsettende virkning, noe som betyr at PST må vente til saken er behandlet i høyesterett før de eventuelt kan se videomaterialet.

# data[].attributes.body
JOURNALISTEN

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ulrik Imtiaz Rolfsen. Foto: Erlend Berge

Retten forkastet Rolfsens anke, mener vilkårene for kildevern er oppfylt.

Borgarting lagmannsrett har forkastet Ulrik Imtiaz Rolfsens anke på Oslo tingretts avgjørelse om at Politiets Sikkerhetstjeneste (PST) skal få se filmopptakene som ble beslaglagt i filmskaperens hjem i forrige måned. Det bekrefter Rolfsens advokat Kim Gerdts overfor Journalisten.

- Anken er forkastet. Det er en kort og tynn begrunnelse. De har gått rett på unntaksbestemmelsen i straffeprosesslovens paragraf 125, tredje ledd. De har kommet til at vilkåret for kildevernet er oppfylt, sier Gerdts til Journalisten.
Les også: Sterke reaksjoner på PSTs beslag hos Ulrik Imtiaz Rolfsen
Ikke beskyttelse

Advokaten mener avgjørelsen bygger på gammel praksis fra Høysterett, og ikke ny internasjonal rett. Derfor har advokaten allerede anket avgjørelsen inn for landets høyeste domstol.

Gerdts har samtidig begjært såkalt oppsettende virkning, som betyr at PST ikke får se materialet før en rettskraftig dom foreligger.

Ifølge kjennelsen har lagmannsretten gjennomgått det meste av det beslaglagte materialet. Retten skriver at mindre sekvenser viser noen uidentifiserte personer, og at materialet derfor vil kunne avsløre slike ikke-identifiserte kilder.

- Lagmannsretten antar at det vil kunne være forhold i materialet som vil kunne gi PST verdifull informasjon, skriver retten om deler av opptakene.
- Retten er under betydelig tvil kommet til at det er grunnlag for å gjøre unntak fra kildevernet i denne saken, konkluderer kjennelsen.
Stadfester tingretten

I slutten av juni konkluderte Oslo tingrett med at PST skal få se opptakene de forseglede beslagene. Retten konkluderte med at kildevernbeskyttelse ikke kommer til anvendelse ettersom retten mener det er snakk om kjente kilder. Det er denne avgjørelsen lagmannsretten nå stadfester.

- Det er etablert ut over enhver rimelig tvil, at det ikke også er andre kilder enn de som er kjent for PST, og som også til dels er identifisert i medieoppslag, het det i avgjørelsen.

Redaktørstøtte

Redaktørforeningen gikk i begynnelsen i juli ut med støtte til Rolfsen. I et prosess-skriv argumenterer foreningen sterkt for at PSTs beslag av Rolfsens upubliserte materiale må oppheves.

- PSTs razzia og beslag utfordrer helt sentrale prinsipper i et åpent demokrati, hvor fri journalistikk, redaktøransvar og kildevern er uløselig knyttet sammen. Nå sier PST at man ville opptrådt på samme måte overfor en hvilken som helst nyhetsredaksjon som det man har gjort overfor Rolfsen. I så fall ser vi et skremmende taktskifte hos politiet. Dersom dette blir godkjent, vil det kunne føre til at mange potensielle kilder lar være å ta kontakt med norske medier, eller lar være å komme frem med viktige opplysninger av allmenn interesse. Det er i så fall meget alvorlig, sa generalsekretær Arne Jensen.
Les mer om Rolfsen-saken

# data[].attributes.attachment_link.title
Ulrik Imtiaz Rolfsen tapte i lagmannsretten

# data[].attributes.attachment_link.description
Retten forkastet Rolfsens anke, mener vilkårene for kildevern er oppfylt. Borgarting lagmannsrett har forkastet Ulrik Imtiaz Rolfsens anke på Oslo tingretts avgjørelse om at Politiets Sikkerhetstjeneste (PST) skal få se filmopptakene som ble beslaglagt i filmskaperens hjem i forrige måned. Det bekrefter Rolfsens advokat Kim Gerdts overfor Journalisten. - Anken er forkastet.

# data[].attributes.body
DAGBLADET

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
(Dagbladet): Filmskaper Ulrik Imtiaz Rolfsen vant sin rettssak mot PST i Høyesterett fredag ettermiddag.

Høyesterett mente PST brøt loven da de beslagla upublisert materiale fra Imtiaz Rolfsen i sommer. Det var film fra en kommende dokumentar om Ubaydullah Hussain og islamistmiljøet i Norge som Rolfsen lager.
Fredag ettermiddag falt Høyesterett ned på at PST brøt loven da de konfiskerte videomateriale fra Rolfsen.
Enstemmig Førstevoterende høyesterettsdommer Arne Ringnes leste opp sin kjennelse, og slo tidlig fast at Rolfsen som filmskaper er beskyttet av kildevernet på samme måte som pressen.

Han konkluderte også at det ikke er avgjørende at PST sier de ikke hadde som mål å avsløre Rolfsens kilder.

- Jeg er kommet til at beslaget må oppheves, sa Ringnes i sin kjennelse. Rolfsen vant dermed en knusende seier mot PST.

Han fikk enstemmig støtte fra de andre dommerne i Høyesterett.
- Rolfens filmprosjekt er i kjernen av undersøkende journalistikk, hvor allmennheten har behov for kunnskap og innsyn. Et effektivt kildevern er helt avgjørende for at filmen skal gjennomføres, fortsatte Ringnes.

Spent Rolfsen Saken har fått sterk kritikk fra flere hold, både blant pressefolk og av norske filmskapere, som har sagt at norsk dokumentarfilm er sterkt skadelidende som følge av razziaen.
- Jeg venter og ser, sier en spent Ulrik Imtiaz Rolfsen til Dagbladet på vei inn i rettslokalet. - Hvordan er magefølelsen?
- Magefølelsen er at jeg venter og ser, sier han.

Tapte to ganger, vant i dag Både Oslo tingrett og Borgarting lagmannsrett kom frem til at beslaget var lovlig, og Rolfsen anket umiddelbart til Høyesterett.

Høyesterett behandlet saken i begynnelsen av denne måneden. Den gang påberopte Rolfsen seg pressens kildevern, og hans advokat Kim Gerdts prosederte på at det kan bli vanskeligere for å pressen å avdekke skjulte forhold i samfunnet hvis kildene ikke kan stole på at deres identitet holdes hemmelig.
Pressens kildevern er en sentral del av ytringsfriheten, beskyttet i den europeiske menneskerettighetskonvensjonens og regulert i straffeprosessloven og tvisteloven.
Høyesterett har altså gått imot de andre rettsinstansene, og falt ned på en helt annen konklusjon.

Redaktørstøtte Norsk Redaktørforening (NR) har meldt seg som partshjelper i saken, og generalsekretær Arne Jensen sier til Dagbladet at dommen er svært viktig.

- Dersom vi får medhold, noe vi selvfølgelig håper, så har Høyesterett bidratt til at kildevernet er et sterkt prinsipp i Norge og at ikke politiet kan dukke opp uanmeldt å beslaglegge journalistisk materiale, sier Jensen.
Han er allerede på plass i retten når Dagbladet snakker med ham.
- Får vi ikke medhold frykter vi at mange kilder i kontroversielle saker vil vegre seg for å uttale seg til norske kilder, fordi de ikke lengre kan stole på at kildevernet i norsk presse er til å stole på.

# data[].attributes.attachment_link.title
Høyesterett: PST brøt loven da de konfiskerte Rolfsens film

# data[].attributes.attachment_link.description
(Dagbladet): Filmskaper Ulrik Imtiaz Rolfsen vant sin rettssak mot PST i Høyesterett fredag ettermiddag. Høyesterett mente PST brøt loven da de beslagla upublisert materiale fra Imtiaz Rolfsen i sommer. Det var film fra en kommende dokumentar om Ubaydullah Hussain og islamistmiljøet i Norge som Rolfsen lager.

# data[].attributes.body
VG

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Del saken på:

HØYESTERETT (VG) Landets øverste domstol har bestemt at PST ikke får se opptakene av en terrorsiktet Oslo-mann (18) som tilhører filmskaper Ulrik Imtiaz Rolfsen.

Det ble klart da Høyesterett avsa dom i saken fredag ettermiddag.

Landets øverste domstol var fullsatt av advokater og presse under domsavsigelsen - som filmskaperen selv dokumenterte med eget kamerateam.

- Det ble full seier på alle punkter. Det er strålende, sier Rolfsens advokat, Kim Gerdts.

- Streng avgjørelse

Førstestatsadvokat Jan Glent mener Høyesterett aldri tidligere har gått så langt i å beskytte journalistenes kildevern som i denne saken, og mener det er en streng avgjørelse utfra EMDs praksis.

Han mener avgjørelsen vil utvide kildevernet. Påtalemyndigheten la ned subsidiær påstand om å få se materialet med kjente kilder. Glent er overrasket over at ikke avslaget på påtalemyndighetens subsidiære påstand ble begrunnet bedre.
- Hva slags konsekvenser får avgjørelsen for ettforskningen av straffesaken mot Ubaydullah Hussein?
- Vi har ikke sett materialet, så det er vanskelig å si hvilken betydning det har. Men man vil aldri få vite om det ligger avgjørende bevis i materialet. Erfaringsmessig er det det helhetlige bildet som er avgjørende i disse sakene, sier Glent til VG.

Filmskaperen: Det har vært tøft

På en egen pressekonferanse på Stopp Pressen takket filmskaperen alle som hadde hjulpet ham på veien siden tre etterforskere fra PST kom hjem til ham i sommer og tok beslag i minnepenner og harddisker som inneholder opptak fra en dokumentar om islamistmiljøet i Norge.

- Det er noe som har gått inn på meg dette her. Det har vært tøft, det kan jeg si. Dette betyr at jeg nå kan fortsette å lage filmen. Jeg er en filmskaper og tror på å fortelle histortier for å fotelle noe mer om samfunnet, sier Rolfsen.

Filmskaperen mener imidlertid at PSTs ransaking allerede har skadet dokumentarfilmen som etter planen skal vises på NRK i januar neste år.

- Jeg er usikker på om jeg får alle kildene til til å stille opp likevel, men det blir betydelig lettere nå som vi har vunnet. Jeg gleder meg til å vise filmen til alle sammen, sier Rolfsen.

Rolfsen er tydelig på at denne saken harhandlet om noe mer enn bare filmen han produserer.

- Den har også handlet om det prinsipielle, men da det skjedde, så var jeg ikke klar over alvorlighetsgraden, sier han.

De aktuelle opptakene er på 6-8 timer og viser blant annet en mann (18) fra Oslo på vei til Landvetter flyplass i Gøteborg sammen med islamisten Ubaydullah Hussain. 18-åringen ble pågrepet på flyplassen om morgen 8. juni og siktet for forsøk på å slutte seg til Islamsk Stat (IS) i Syria og Irak.

Nekter skyld for terror

PST mener 18-åringen var på vei til det borgerkrigsherjede landet da han ble tatt.

Ubaydullah Hussain ble på sin side siktet for terrorrekruttering i høst. PST mistenker at han rekrutterer Syria-farere fra Norge.

Begge nekter straffskyld etter siktelsen.

Les også: PST: Avlyttet islamister før razzia hos filmregissør

Filmskaper Ulrik Imtiaz Rolfsen klaget PST inn for domstolen etter at etterforskerne hadde tatt med seg beslaget av det upubliserte materialet - men han tapte både i tingretten og i lagmannsretten.

- Blitt tatt på alvor

Begge instansene ga PST medhold i at de kunne få se gjennom opptakene som en del av den pågående etterforskningen mot de to terrorsiktede mennene - men en enstemmig Høyesterett satt avgjørelsene til side.

- Jeg ser på intervjuer av meg selv fra den gangen hvor jeg uttaler at jeg var sjokket, og jeg var sjokket. Men en tydelig stemme fra presse-Norge vekket meg, sier Rolfsen.

Filmskaperen er i tvil om han hadde klart og våget og tatt kampen alene.

- Det å føle seg som en del av noe større har vært viktig for meg. Det å føle at man blir tatt på alvor av et samlet presse-Norge, som ikke har fritatt meg fra å bli gransket, men sett det prinsipielle. Det har vært viktig, sier Rolfsen, som var glad da redaktørforeningen kom inn i saken med det han omtaler som "kavaleriet".

- Jeg var hele tiden klar på at jeg måtte gjennomføre dette, og i dag ser jeg at det var verdt det.

Høyeserett er krystallklar i sin begrunnelse på at filmskaperens prosjekt er i kjernen av undersøkende journalistikk.

" Det griper fatt i et sentralt og presserende samfunnsproblem hvor allmenheten og myndighetene har behov for kunnskap og innsikt. Undersøkelsene er gjort mulig fordi Rolfsen har en særlig og tillitsbasert tilgang til et lukket islamistisk miljø. Jeg legger til grunn at et effektivt kildevern er helt avgjørende for at filmen kan realiseres. ", skriver Høyesterett i avgjørelsen.

Les også: PST: 12 grunner til granskning av Rolfsens filmmateriale

- Kildevernet er styrket og utvidet

Advokat Kim Gerdts har representert filmskaperen siden de to møttes på en benk på Briskeby i Oslo en sommerdag etter ransakingen.

- Jeg sa til Ulrik at "dette er en kamp du skal ta, og du må til Høyestrett". DEt har vært en god reise og en lærerik reise. Og det er en sann fornøyelse å føre saken frem til avgjørelsen i dag, sier Gerdts på pressekonferansen.

Kommentar: Journalisters fortrolige rom

Advokaten mener Høyesteretts enstemmige avgjørelse er en kopi av hans egen prosedyre.

- Vi ser nå en ytterligere styrking og utvidelse av kildevernet - spesielt for upublisert materiale. Det er et steg i riktig retning, sier advokaten.

- Stolt av Høyesterett

Les også: Ubaydullah Hussain kritisk til PST-beslag

Advokat Vidar Strømme ved advokatfirmaet Schjøtt ble engasjert av Norsk redaktørforening som partshjelper for filmskaperen. Han mener det hadde vært en tragedie om resultatet hadde gått i PSTs favør.

-Jeg tror man kan sette to streker under svaret på spørsmålet om vi kan stole på pressen og om vi kan stole på domstolen. Kildevernet er solid, og det er grunn til å være stolt av Høyestrett, sier Strømme på pressekonferansen.

- Saken er vunnet med veldig stor margin. Det er en stor dag for pressen, Ulrik og kildevernet. Det var aldri tvil om at de var underlagt kildevernet, fortsetter Strømme.

# data[].attributes.attachment_link.title
Høyesterett: PST får ikke se Rolfsen-opptak

# data[].attributes.attachment_link.description
Del saken på: HØYESTERETT (VG) Landets øverste domstol har bestemt at PST ikke får se opptakene av en terrorsiktet Oslo-mann (18) som tilhører filmskaper Ulrik Imtiaz Rolfsen. Det ble klart da Høyesterett avsa dom i saken fredag ettermiddag. Landets øverste domstol var fullsatt av advokater og presse under domsavsigelsen - som filmskaperen selv dokumenterte med eget kamerateam.

# data[].attributes.body
Hjemme hos Ulrik Imtiaz Rolfsen
JOURNALISTEN

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Politiets Sikkerhetstjeneste (PST). Foto: Birgit Dannenberg

PST har bedt retten om å få gå gjennom materialet som de opplyser skal være forseglet.

Det var sterke reaksjoner blant medieeksperter på at Politiets Sikkerhetstjeneste mandag kveld tok beslag i filmopptak hos regissør Ulrik Imtiaz Rolfsen. Opptakene er til en film regissøren jobber med om Ubaydullah Hussain.

- Ikke gjennomgått

Det var Dagbladet som tirsdag først omtalte razziaen som ble gjennomført mandag kveld. Avisen skriver at beslagene ble gjort dagen før at to ankesaker mot Hussain kom opp i Borgarting lagmannsrett. Beslagene blir av flere medier koblet til fengslingen av en terrorsiktet 18-åring i Gøteborg som PST mener var på vei for å slutte seg til IS i Syria.

PST opplyste i en pressemelding tirsdag kveld at materialet fra razziaen er forseglet, og at dette er klargjort for oversendelse til retten som skal avgjøre om PST kan se innholdet.

- Beslaget er ikke gjennomgått av PST, heter det i meldingen.

Rettsrunde

Journalisten.no får onsdag morgen opplyst fra Oslo tingrett at det så langt ikke er berammet noe rettsmøte der det kan tas stilling til spørsmålet.

Rolfsens advokat Kim Gerdts opplyser overfor Journalisten.no at retten trolig kun tar stilling til spørsmålet basert på en skriftlig runde.

- Det er PST dette haster mest for, ikke for Rolfsen, sier Gerdts på spørsmål om når en beslutning er ventet.

Sterke reaksjoner

Medieeksperter mener beslagene er problematiske, særlig med begrunnelse om at det rammer kildevernet. VGs kommentator Frithjof Jacobsen begrunner det slik:

Det setter kildevernet i fare fordi PST, med sine metoder og sin kunnskap, selvfølgelig kan hente ut det meste av informasjon fra norske journalister, dersom de bestemmer seg for det, skriver Jacobsen i en kommentar på VG.

Generalsekretær Kjersti Løken Stavrum i Norsk Presseforbund sa til Dagbladet at PST må stoppe, og forsikre offentligheten om at de ikke har, og ikke kommer til å gjennomgå materialet.

Til NRK sier hun at vi ikke har det sånn i Norge at myndighetene kan gå inn og hente ut materiale.

- Dette innebærer både trussel mot pressefriheten, og en trussel mot kildevernet. Begge deler er helt grunnleggende for samfunnet vårt, sier Løken Stavrum til allmennkringkasteren.

Kildevern

Ytringsfrihet- og jusekspert Anine Kierulf er enig.

- Hvis en dokumentarfilmskaper ikke kan love sine kilder kildevern, vil det gjøre det vanskelig å jobbe med slike prosjekter og dermed være et angrep på pressefriheten, sier hun til NRK.

Tidligere generalsekretær i Presseforbundet, nå leder i Kringkastingsrådet Per Edgar Kokkvold sier til Adresseavisen at det eneste som kan være en akseptabel begrunnelse for razziaen er at liv og helse reddes, for eksempel ved avverging av et terrorangrep.

I et Facebook-innlegg drøfter Dagblad-redaktør John Olav Egeland kildevernet i saken:

- Politiet har beslaglagt hva de antar er relevant materiale, men har ikke sett på det, og overlater til domstolen å avgjøre hva - om noe - skal utleveres. På denne måten følger de kanskje loven, men de har også fratatt Rolfsen muligheten til aktivt kildevern, skriver han, og legger til:

- Den dagen folk ikke kan snakke med mediene i fortrolighet, er vi langt inne i politistaten.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sterke reaksjoner på PSTs beslag hos Ulrik Imtiaz Rolfsen

# data[].attributes.attachment_link.description
PST har bedt retten om å få gå gjennom materialet som de opplyser skal være forseglet. Det var sterke reaksjoner blant medieeksperter på at Politiets Sikkerhetstjeneste mandag kveld tok beslag i filmopptak hos regissør Ulrik Imtiaz Rolfsen. Opptakene er til en film regissøren jobber med om Ubaydullah Hussain.

# data[].attributes.attachment_link.description
Høyesterett har bestemt at PST ikke får bruke upublisert materiale som PST beslagla hjemme hos filmskaper Ulrik Imtiaz Rolfsen i etterforskningen av Ubaydullah Hussain og en terrorsiktet 18-åring.

# data[].attributes.body
Intervju om bestefaren

# data[].attributes.attachment_link.title
Ulrik Imtiaz Rolfsen om nazist-bestefaren - Traff ham så å si aldri

# data[].attributes.body
IZZAT

# data[].attributes.body
NOTATER

# data[].attributes.attachment_link.title
KILDEVERN 3MK 2017 MEDIER OG KOMMUNIKASJON 7

# data[].attributes.body
Aftenposten

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
- Vi vil styrke kildevernet og ansvarliggjøre redaktørene. Begge deler vil få avgjørende betydning for ytringsfriheten og for den offentlige samtale, sier mediepolitisk talsperson i Ap, Arild Grande.

Ap vil ha en norsk medieansvarslov etter svensk mønster der kildevernet blir absolutt og sjefredaktørene blir strafferettslig eneansvarlige for krenkende og lovstridige ytringer på alle plattformer.

- Kildevernet er under press. Vi vil styrke kildevernet slik at mediene ikke bare har en rett, som i dag, men en plikt til å verne om sine kilder. Samtidig vil vi at politiet skal ha etterforskningsforbud mot pressens kilder, sier Line Finnøy Bakken, medlem i Aps medieutvalg.

På linje med leger og advokater

En slik bestemmelse vil stille pressefolk på linje med prester, leger og advokater som i dag har et absolutt og særskilt vern for sine "klienter" i straffeprosessloven.

Journalister og redaktører kan i dag nekte å opplyse til politiet hvem som er kilder i en bestemt sak, men domstolene kan likevel pålegge journalistene å røpe dem.

Lanseres i Arendal

Tidligere Ap-statsråd Rigmor Aasrud vil lansere utkastet til ny medieansvarslov under Arendalsuka fredag. Forslaget om en medieansvarslov vil senere bli behandlet i Aps organer, senest på Aps landsmøte i 2017, rett før stortingsvalget.

Stortingsrepresentant Arild Grande sier Aps medieutvalg vil ha en medieansvarslov som samsvarer med den norske presseetikken som i ord og form tilbyr et absolutt kildevern.

- En kilde som er lovet anonymitet skal aldri røpes. Hvis kilder vet at de risikerer å bli overvåket eller utsatt for politietterforskning, vil mange ikke våge å varsle om kritikkverdige forhold, sier Grande.

PST-beslag

Han sier at hvis den medieansvarslov man tenker seg hadde vært gjeldende norsk lov, så ville PSTs beslag av upublisert materiale og kildeopplysninger hos dokumentarprodusent Ulrik Imtiaz Rolfsen 8. juni i år trolig vært ulovlig.

Rolfsen, som er medlem i Aps medieutvalg, er i ferd med å lage en dokumentar om den radikale islamisten Ubaydullah Husseins. PST har fått medhold i to rettsinstanser. Saken er nå anket til Høyesterett.

- En dokumentarprodusent som Rolfsen vil ha journalistisk status i forhold til kildevern og innsamling av informasjon, med vårt forslag. Det avgjørende er at offentligheten får tilgang på sentral og kritisk informasjon, sier Grande

Rolfsen er svært godt fornøyd med forslaget.

- Det er forferdelig at pressen og dokumentarfilmskapere risikerer å få politiet etter seg bare fordi vi gjør jobben vår. Det nye forslaget er helt i tråd med systemet de har i Sverige. Der har redaktørene og journalistene ikke bare en rett, men også en plikt til å beskytte kildene sine, sier han.

PST avviser å kommentere

PSTs kommunikasjonsdirektør, Trond Hugubakken, sier det vil være unaturlig for PST å kommentere forslaget eller svare på spørsmål om i hvilken grad en lovendring kan gjøre etterforskningsarbeidet deres vanskeligere.

- Dette er et politisk spørsmål som vi ikke kan ha noen mening om. PST har lovpålagte rammer utformet av politikerne. Det forholder vi oss til, sier han.

Riksadvokatembetet ville heller ikke kommentere Ap-utspillet om kildevernet torsdag.

- Vi vil vurdere dette på et senere tidspunkt når et eventuelt utredet forslag om utvidet kildevern foreligger, sier statsadvokat Birgitte Istad.

Redaktørenes eneansvar

Samtidig vil Aps medieutvalg lovfeste sjefredaktørenes strafferettslige ansvar. En slik lov vil omfatte de redaktørstyrte mediene som forplikter seg til pressens etiske regelverk og pressens selvdømmeordning.

- Det strafferettslige redaktøransvaret skal være plattformnøytralt, sier Bakken. I dag er kun "kringkastingsvirksomhet" og papiraviser omfattet av en viss regulering.

- Nødvendig opprydning

- Redaktørinstituttet eren viktig demokratisk funksjon som sikrer medienes troverdighet og viktige funksjon i samfunnet. Redaktørens rolle må være intakt også i en ny tid med digital publisering, sier Line Finnøy Bakken

Også i dag kan redaktørene straffes etter norsk rett, men prinsippet gjelder bare delvis, og redaktørene kan gå fri dersom ytringen ikke "kan legges redaktøren for last".

Konsekvenser for nettdebatten

Dette vil også innebære at redaktørene vil få et kontrollansvar for nettdebattene som foregår på eget nettsted.

- Vi må sikre trygge arenaer for ytringer, også på nett, ikke bare på papir. Det er et demokratisk problem når debattanter trekker seg vekk på grunn av at det er for mye sjikane og hets, sier Arild Grande.

- Det vil innebære at mediene nok må bruke mer ressurser på å moderere nettdebatten.

- Solid bunnplanke for kvalitetsjournalistikk

Generalsekretær i Norsk Presseforbund (NP), Kjersti Løken Stavrum, roser arbeidet til Aps medieutvalg.

- Et bedre utgangspunkt kunne vi knapt håpet på. Vi i presseforbundet har derfor pekt til Sverige - og er åpenbart blitt lyttet til, sier hun.

- De siste månedene har vist at det haster med et sterkere kildevern i Norge, sier hun, og viser til PSTs beslag av upublisert materiale hos dokumentarprodusent Ulrik Imtiaz Rolfsen i sommer.

- En medieansvarslov som også gjelder på nett, er en viktig brikke som bør må på plass. Vi har allerede mediefridomslova. Ved en ansvarliggjøring av redaktøren også for nettpubliseringer, og ved å understreke betydningen av de presseetiske reglene, legges en solid bunnplanke for kvalitetsjournalistikk i fremtiden, sier Løken Stavrum.

Sjefredaktør i Aftenposten, Espen Egil Hansen, er i all hovedsak positiv til signalene fra Ap.

- Norske redaktører har i årevis jobbet for en felles medieansvarslov som styrker kildevernet, lovfester eneansvaret for redaktøren og som er plattformnøytral. Når både kulturministeren og nå Arbeiderpartiet sier at de vil gå inn for en slik lov, er det bra.Jeg er i utgangspunktet for at kommentarfeltet og brukermedvirkning legges under redaktørens strafferettslige ansvar, men det er viktig at loven får en innretning som gjør at innlegg ikke må forhåndsgodkjennes. Da vil de løpende debattene flytte ut av de redaktørstyrte medienes flater, og da er vi like langt, sier han.

-Vil styrke et kildevern under press

- Dette er svært positive forslag, sier generalsekretær i Norsk Redaktørforening, Arne Jensen.

- Norsk Redaktørforening har i mange år jobbet for en egen medieansvarslov, som styrker kildevernet og tydeliggjør redaktøransvaret, også på digitale plattformer.

Jensen sier det vil være et viktig bidrag til å styrke et kildevern som er under press, og bedre vilkårene for den samfunnskritiske journalistikken.

- Også kulturministeren har jo tidligere i år sagt at man nå vil sette i gang arbeidet med en medieansvarslov, og da ser det ut til å være solid politisk flertall for å komme i gang med denne viktige lovreformen.

Riksadvokaten i Tyskland anklaget journalister for forræderi - får sparken Harald Stanghelle kommenterer: Overvåkernes råkjør mot kildevernet er farlig - også for PST PST mener filmopptak avslører IS-rekruttering PST får ikke se Rolfsens filmopptak ennå

# data[].attributes.attachment_link.title
Arbeiderpartiet vil forby politijakt på pressens kilder

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi vil styrke kildevernet og ansvarliggjøre redaktørene. Begge deler vil få avgjørende betydning for ytringsfriheten og for den offentlige samtale, sier mediepolitisk talsperson i Ap, Arild Grande. Ap vil ha en norsk medieansvarslov etter svensk mønster der kildevernet blir absolutt og sjefredaktørene blir strafferettslig eneansvarlige for krenkende og lovstridige ytringer på alle plattformer.

# data[].attributes.headline
Kildevern under press, saken mot Sigurd Klomsæt

# data[].attributes.subject
Kildevern under press, saken mot Sigurd Klomsæt

# data[].attributes.body
Norsk Presseforbund

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
- En omgåelse av kildevernet, kaller advokat Jon Wessel-Aas domstolenes godkjennig av trafikkdata som bevis for å avsløre en potensiell kilde i saken mot advokat Sigurd Klomsæt.

Ifølge Journalisten.no kaller advokat Jon Wessel Aas bevisføringen i denne saken en omgåelse av kildevernet. I den samme artikkelen omtaler NRKs nyhetsredaktør Per Arne Kalbakk det som "betenkelig" at det brukes trafikkdata om kommunikasjon som for både advokaters og journalisters del gis under løfte om konfidensialitet.

Saken gjelder utlevering av bilder og informasjon fra 22. juli-saken til massemediene som Sigurd Klomsæt ble frifunnet for i tingretten i mars i fjor. Nå er saken oppe til ny vurdering i lagmannsretten.

I forkant for behandlingen i lagmannsretten har det pågått en egen strid om innehentingen av trafikkdata fra Klomsæts telefon, og bruken av dette som bevis i straffesaken. I denne striden, som også har blitt ført for retten, engasjerte Norsk Redaktørforening (NR) seg på vegne av alle mediene. I et eget innlegg til Høyesterett hevder advokat Jon Wessel-Aas (som representerte NR i saken) at både bevisføringen og innhentingen av trafikkdata, er i strid med kildevernet etter etter straffeprossessloven § 125 og krenker retten til privatliv og ytringsfrihet etter EMK artikkel 8 og 10, da det ikke foreligger lovhjemmel for inngrepet. Dette avviste Høyesterett.

Til Journalisten.no sier advokat Weesel-Aas at Høyesteretts godkjenning av trafikkdatene, danner presedens for at kildevernet ikke hindrer at myndighetene går etter den mistenkte kildens trafikkdata. Dermed uthules kildevernet:

? Kildevernet er en rett for journalister til å ikke avsløre sine kilder, og det innebærer òg beskyttelse mot at politiet får utlevert journalisters trafikkdata for å avsløre kilder. I norsk lovgiving er det imidlertid ikke noe forbud mot å etterforske den som mistenkes å være kilde, slik det for eksempel er som hovedregel i Sverige. I Høyesterett argumenterte vi for å innfortolke et slikt forbud når kildevernet reelt sett blir omgått ved å gå via den mistenkte kildens trafikkdata.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ifølge Journalisten.no kaller advokat Jon Wessel Aas bevisføringen i denne saken en omgåelse av kildevernet. I den samme artikkelen omtaler NRKs nyhetsredaktør Per Arne Kalbakk det som "betenkelig" at det brukes trafikkdata om kommunikasjon som for både advokaters og journalisters del gis under løfte om konfidensialitet.

# data[].attributes.body
Mark Feldt, FBI

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Slik dekket Washington Post saken den gang
(Dagbladet.no): Det har vært et av tidenes politiske og journalistiske mysterier: Hvem var "Deep Throat" - den hemmelige kilden som bidro til at journalistene Bob Woodward og Carl Bernstein avslørte Watergate-skandalen?

Mannen heter W. Mark Felt. Det skrev Vanity Fair i går. 91-åringen selv fortalte dette til magasinet. Og sent i går kveld fikk amerikansk presse møte den alderssvekkede mannen i. Han åpnet døra sammen med barna sine slik at fotografene fikk tatt sine bilder. Noe mer ville han foreløpig ikke si om saken.

- Jeg er mannen de pleide å kalle Deep Throat, sa mannen til Vanity Fair.

Viste ikke hva de skulle tro

Amerikansk presse visste først ikke om de skulle sette noe lit til pressemeldingen. I en sedvanlig strøm av Deep Throat-avsløringen skilte likevel denne seg ut.

Mannen selv sa at han var Deep Throat. Det har ikke skjedd før. Likevel ville ikke de to Washington Post-journalistene Bernstein og Woodward bekrefte utspillet. Det var de to som brukte kilden i sine avsløringer om innbruddet i Watergatekomplekset som senere felte president Nixon.

Først sa Bernstein følgende:

- Det virker som om folk hopper opp og ned over dette, men vi har ikke noe annet å si enn det vi har uttalt tidligere. Når vedkommende dør, vil vi oppgi vedkommendes identitet, sier Carl Bernstein til Editor & Publisher i dag.

Bekreftet

Senere i går kveld amerikansk tid gikk de to journalistene ut på nettsidene til avisa og bekreftet at Deep Throat var avslørt.

Nå er hele avisas førsteside fylt med stoff om avsløringen.

I en leder skriver avisa at Felt fortjener å bli hedret. Og om grunnen til at han snakket med journalistene skriver de: "Han var ingen "softie". Han var dømt (og senere benådet) for å ha satt igang ulovligheter mot venstreradikale tidlig på 70-tallet. Likevel var han rasende fordi Det hvite hus blandet seg inn i FBIs etterforskning av innbruddet i demokratenes hovedkvarter i 1972."

Han risikerte joben sin da han innledet de hemmelige møtene med Woodward.

Deep Throats beste råd til journalistene var å følge pengene.

Avisene skriver at han nå står fram på grunn av familien. Barna til den aldrende mannen ville at han skulle få æren for dette mens han fortsatt levde.

Selv var han ambivalent om det å samarbeide med Woodward. Og ikke en gang familien fikk vite hva han gjorde. I en årrekke holdt han det skjult også for dem.

Ved å opptre som kilde brøt han FBIs regler og dessuten loven.
- Du bør ikke lekke informasjon til noen, skal han ha sagt til sønnen Mark Jr. ifølge Vanity Fair.

Nevnt tidligere

I nyhetsmeldingen heter det at Felt ikke har stått fram som kilden tidligere, fordi han ikke følte det var noe å være stolt av.

Felt har også tidligere blitt nevnt i forbindelse med saken. I 1997 utropte Washington Post den tidligere FBI-toppen til å være én av åtte hovedmistenkte. I 1999 besøkte Woodward Felts hus i California, og sønnen til journalisten skal ha fortalt en annen gutt at Felt var kilden.

Men hovedpersonen selv benektet det hele.

- Jeg ville gjort det bedre, sa han til avisa Hartford Courant.

- Jeg ville vært mer effektiv. Deep Throat ødela ikke akkurat Det hvite hus, gjorde han vel?
Forfatteren Ronald Kessler mente Felt var kilden fordi han ble forbigått som toppsjef for FBI av den ti år yngre Patrick Gray da J. Edgar Hoover måtte erstattes i 1970. I februar meldte avisa Boston Herald at George Bush sr. trolig var "Deep Throat". Forfatteren Adrian Havill hadde i sitt arbeid med en bok kommet fram til opplysningene som knyttet Bush den eldre til saken.
Familien skal ha blitt frustrert over at han ikke ønsket å stå fram, og datteren har ifølge Vanity Fair tatt kontakt med Woodward for å forsøke å få de to til å gi en felles uttalelse.

Ble forbigått

"Deep Throat"-mysteriet har engasjert hele verden siden 1973. Kanskje ble nysgjerrigheten enda større etter filmen Alle presidentens menn, der den hemmelige kilden ledet journalistene på sporet ved å be dem "følge pengene".

Mysteriet rundt Watergatesaken og den hemmelige kilden har også gitt materiale til en lang rekke bøker - og mange konspirasjonsteorier.

75-åringen Fred LaRue, som døde i fjor, har også vært nevnt som en mulig kandidat.

Nixon selv hadde bedre antakelser. Han spekulerte allerede i 1973 på om Washington Posts kilden var Felt. Allerede i 1974 benektet Felt dette overfor Washington Post. Og helt fram til i går fortsatte han med det.

* Les vår Magasinet-sak om "Deep Throat" og Watergate-skandalen

# data[].attributes.attachment_link.description
Slik dekket Washington Post saken den gang (Dagbladet.no): Det har vært et av tidenes politiske og journalistiske mysterier: Hvem var "Deep Throat" - den hemmelige kilden som bidro til at journalistene Bob Woodward og Carl Bernstein avslørte Watergate-skandalen? Mannen heter W. Mark Felt. Det skrev Vanity Fair i går.

# data[].attributes.body
Deap Throath

# data[].attributes.attachment_link.title
All the President's Men (8/9) Movie CLIP - Deep Throat (1976) HD

# data[].attributes.attachment_link.description
All the President's Men movie clips: http://j.mp/1JdpCit BUY THE MOVIE: http://j.mp/QXy4pD Don't miss the HOTTEST NEW TRAILERS: http://bit.ly/1u2y6pr CLIP DESCRIPTION: Bob Woodward (Robert Redford) presses Deep Throat (Hal Holbrook) for answers and discovers that he and Carl Bernstein are in serious danger. FILM DESCRIPTION: Conspiracy film specialist Alan J.