# data[].attributes.body
2 piger i 0-klasse har, været bedste venner siden børnehaven.
En dag kommer Fie, grædende hen til pædagogen, og siger at Anna ikke vil lege med mig længenere, hun har fundet en anden ven. Fie græder og siger at hun ikke har nogen at lege med, Fie vil gerne hjem til sin mor.

2. Løsning:
Pædagogen tager en snak med Fie og Anna, om at de ikke skal udelukke hinanden, men at det er rigtig fint at de også leger og danner relationer til andre børn.

# data[].attributes.body
4. klasse spillede fodbold. 6. klasse kommer og vil være med.
6. klasser siger at man ikke må sige nej til at andre må være med i ens leg. Men 4. klasse siger til dem, at det er jo ikke sjovt at have jer med, når i er så meget bedre end os!

Jeg observere at 6. klassen gør det mest for at få spillet noget bold, da de ikke selv var nok til at lave en kamp. Istedet for at lave noget, prøvede de så at være med hos 4. klasserne.

Jeg prøvede at gå ind forslå at de kunne spille klasse mod klasse. For selvom at 6. klasserne er bedre, så er der flere 4. klasser.
Jeg kom med det udsagn at hvis 4. klasserne vandt, kan de jo sige at de er bedre end 6. klasserne. Og 6. klassen kan jo sige at de vandt over 4. klasse selv om at de var mange flere.
For at sikker fairplay, ville jeg være dommer, for at sikre at 6. klassen ikke bare bruger deres fysik til at tromle 4. klassen ned.

# data[].attributes.body
Vi oplevede på SFO at børnenes legetøj fyldte en stor del af deres hverdag. Forældrene gav også udtryk for at der opstod nogen konflikter mellem børnene. Vi besluttede i personalegruppe, at vi måtte sætte en ramme op omkring deres legetøj. Derfor besluttede vi at børnene kun måtte have legetøj og dermed også fodbold og der tilhørende ting med om fredagen. Vi havde på daværende tidspunkt, en studerende fra pædagogisk assicent, som tog opgave om at være ”dommer” i drengenes fodboldspil. Han var ind imellem også spillende dommer.

Der skete hurtig en positiv ændring i deres fodbold spil. Også fordi at den studerende satte regler op omkring spillede at vi spillede for at have det sjovt og blive bedre. Konflikten opstod også i at holdene tit ikke blev forhold fair for alle. Både drengene og forældre kunne mærke en positiv fremgang i deres relationer og deres fællesskab i fodbold.
Vi i personale gruppe, planlagde også at der var faste fodbolddage, hvor drenge og alle andre kunne spille fodbold. Dette gjorder også at de fleste af drengene søgte andre aktiviteter og fællesskaber.

# data[].attributes.headline
To piger er skrivemakker, opgaven går ud på at skrive sammen på en computer, i dag går det bare ikke, den ene piger mener at hende den anden bestemmer for meget og det er den anden tur til at bruge hendes computer. den første pige sidder klar ved computeren og den anden og løbet ud og græder i gangen. jeg går ud og henter hende, læreren vil jo gerne at alle sidder inde i klassen og der er desværre ikke andre muligheder. jeg får den ide at hvis pigerne nu får en særlig plads i klasseværelset så kan jeg måske få ro på, pigerne går med at sidde nede på gulvet med en halv væg så ingen kan se dem. jeg får fundet ud af at det der i virkeligheden var galt var ikke pigerne uenigheder med hinanden men kom sig af at pigen som blev ked af det havde været væk fra klassen i to uger. Hendes deltagelsemulighed var altså udfordtret. 

# data[].attributes.subject
To piger er skrivemakker, opgaven går ud på at skrive sammen på en computer, i dag går det bare ikke, den ene piger mener at hende den anden bestemmer for meget og det er den anden tur til at bruge hendes computer. den første pige sidder klar ved computeren og den anden og løbet ud og græder i gangen. jeg går ud og henter hende, læreren vil jo gerne at alle sidder inde i klassen og der er desværre ikke andre muligheder. jeg får den ide at hvis pigerne nu får en særlig plads i klasseværelset så kan jeg måske få ro på, pigerne går med at sidde nede på gulvet med en halv væg så ingen kan se dem. jeg får fundet ud af at det der i virkeligheden var galt var ikke pigerne uenigheder med hinanden men kom sig af at pigen som blev ked af det havde været væk fra klassen i to uger. Hendes deltagelsemulighed var altså udfordtret. 

# data[].attributes.body
En klasse har et ufattelig grimt sprog. Alle bander og svovler til hinanden, kalder hinanden navne og decideret mobber meget.
Der blev skabt kontakt til CallMe (de kørte en kampagne der hed; tal ordenligt), hvor de sendte en medarbejder ud som skulle holde et oplæg om hvordan man taler ordentligt til hinanden og hvilken effekt sprog kan have og hvordan det kan ekskludere børn i klassen.

Løsning:
Pædagogerne begyndte at iværksætte et projekt som hed: "barn i centrum". Dette gik ud på den enkelte elev skal komme i centrum i klassen, hvor de resterende elever skulle nævne en positiv ting om den person i centrum.

# data[].attributes.body
To børn i 2.klasse, som var sidekammarater, begyndte at slås i timen. De kunne ikke lide hinanden, og deres lærer ville ikke intervenere. Når de ikke var i skole, kunne de godt lege sammen.
Læreren prøvede at rykke på bordene, uden at ændre på konstellationen af bordmakkere.

Løsning:
Efter noget tid hvor forældrene efterhånden blev involverede, fik den pædagogstuderende, ændret på bordsammensætningen. Det var en løsning, men ikke en som vi synes er hensigtsmæssig på længere sigt, ift. om børnene skal lære at undgå konflikt.

Problematikker og teori:
Siden der ikke er problemer uden for skolen, kan det tyde på at problemet ligger i skolen. Med et systemteoretisk blik, kan man se på hvilke systemer som sørger for opretholdelsen af konflikten. Og for at se på noget nærtliggende, tænker vi at begreberne undervisningsro vs læringsro også kan være relevante, da vi ser at der er en manglende handling fra lærerens side, og en åbenlys konflikt børnene imellem.
Vi tænker også at SMTTE-modellen, kan bruges til at udpensle problematikken, lærer og pædagog(studerende) imellem.

# data[].attributes.body
1. To piger, Laura og Sofie, har gennem de første to uger af 0.klasse leget sammen stort set hver dag. En dag kommer Sofie over til en af pædagogerne, hun er ked af det og fortælle pædagogen at det er fordi Laura hellere vil lege sammen med Asta og Britt og Sofie har sagt at hun ikke må være med i legen. Pædagogen går med Sofie over til de 3 piger og spørger hvorfor Sofie ikke må være med, hvor Laura svarer at det er fordi hun har brug for at lege med andre og er blevet lidt træt af Sofie.

2. Pædagogen snakker med de 3 piger og prøver at sætte dem ind i Sofie´s sted. Selvom Laura, som hun skildrer det, er blevet træt af at lege med Sofie, sætter hun sig hurtig ind i Sofie´s sted og faktisk selv siger "Sådan havde jeg ikke tænkt på det. undskyld Sofie". Bagefter leger alle 4 sammen hele frikvarteret.

# data[].attributes.body
Tre 0. klasses-piger leger altid sammen. Her på det seneste, har 'M' ekskluderet sig selv, grundet hendes opførsel. Hun har været meget pylret og nærtagende. 'M' har det også svært i den hjemmelige arena, da hendes forældre er ved at blive skilt. 'M' henvender sig ofte til de voksne og fortæller, at de to andre piger 'E og L', ikke vil lege med hende.

Til det, gik pædagogerne ind og hjalp 'M' med at italesætte problemet overfor pigerne, samt italesatte til 'M' hvad der eventuelt kunne være grundlag for, at de andre piger distancerede sig fra hende.

En igangsættelse af en leg, som de tre piger kunne lege sammen, var et tiltag pædagogerne benyttede sig af. Her er der altså tale om 'Det fælles tredje'.

# data[].attributes.headline
Skabelon: Lav et opslag der indeholder følgende tre punkter

# data[].attributes.subject
Skabelon: Lav et opslag der indeholder følgende tre punkter

# data[].attributes.body
1. Beskriv en konflikt (gerne længerevarende) mellem børn i en klasse/FH/SFO/Klub (beskriv den, så medstuderende kan forstå den)
2. Hvordan blev den løst succesfyldt? (hvad gjorde personalet/du på institutionen)
3. Hvordan kommer inklusionsperspektivet i spil? (hvis du/I kan må I gerne tilføje teori)