# data[].attributes.body
William Shakespeare (1564.-1616.) rođen i umro u Stratfordu na rijeci Avon. Engleski pjesnik i dramski pisac - smatra se najvećim piscem na engleskom jeziku. Naziva ga se i “Labud s Avona”. Napisao je 38 predstava i 154 soneta. 1585. odlazi u London gdje postaje glumac, redatelj, pisac kazališnih komada, suvlasnik kazališta “Globe”  i “Swan”.
Stvaralaštvo Williama Shakespearea dijeli se na nekoliko faza: rane drame, zrelo doba s velikim tragedijama i kasnija faza stvaralaštva.

Razdoblje poznatije pod nazivom rana drama bilo je vrijeme kada su Williamova djela bila prožeta poznatim humorom renesanse i bujnog jezika, a u kojima se miješa vulgarni način izražavanja i umjerena retorika. Iz tog perioda najpoznatije djelo je “Romeo i Julija”.

Zrelo doba se moglo nazvati tragičnom fazom kada je William pokazivao unutarnji sukob prema odbojnosti i seksualnosti od potvrde do poricanja. Iz tog perioda treba izdvojiti “Hamleta”.

U kasnijoj fazi stvaralaštva William piše mračne komedije i drame. Iz ove faze ističu se djela: “Mjera za mjeru” te “Trilo i Kresida”.

# data[].attributes.body
Vrsta djela: tragedija

Vrijeme radnje: srednji vijek

Mjesto radnje: Danska

Tema: osveta očevog ubojstva i dvojba oko moralnosti samoga čina
Kompzicija djela: 5 činova

# data[].attributes.body
Shakespeare ne poštuje Aristotelovo načelo jednistva mjesta, vremena i radnje.

likovi su relano prikazani

težište nije u prikazu zbivanja već u analizi glavnog lika i njegovih unutarnjih sukoba

# data[].attributes.body
Bernardo, Horacije i Marcelo su na straži i vidjeli su Duha. Usred njihova razgovora se pojavljuje taj isti duh nalik na pokojnog danskog kralja Hamleta.Horacije kaže kako je duh stvarno nalik na mrtvog kralja, te da je to sigurno znak da će Dansku snaći neka nesreća. Dolazi duh Hamletova oca. Trojica su ga htjeli zadržati, no pijetao kukurikne, svane zora i duh nestane. Horacije, Marcelo i Bernardo složiše se da će o svemu tome izvijestiti kraljevića Hamleta.

Laert moli kralja da mu dopusti povratak u Francusku i kralj mu dopušta. Kraljica govori Hamletu da bi se trebao bolje odnositi prema kralju. Dolaze mu Horacije, Bernardo i Marcelo reći o pojavi kraljeva duha. Horacije mu priča. Hamlet je to čudno, no želi i on vidjeti očeva duha i razgovarati s njim. Smatra da će sad otkriti tko mu je ubio oca.

Razgovaraju Laert i Ofelija i opraštaju se prije Laertova odlaska. Budući da Laert ne voli Hamleta, upozorava Ofeliju da ne vjeruje u Hamletovu ljubav, a ona mu kaže da će ga poslušati i biti na oprezu. Polonije tad ispituje Ofeliju o sastancima s Hamletom te ju opominje da se ponaša časno. Ofelija govori kako joj je Hamlet iskazivao naklonost i ljubav prema njoj.
Nakon toga dolaze Hamlet, Horacije i Marcelo i čekaju duha i nakon njegova dolaska, Hamlet i Duh odlaze., a Horacije i Marcelo krenu za njima i sumnjaju da nešto nije u redu.

Kaže mu da je on duh njegova oca te mu dolazi reći da osveti njegovo ubojstvo. Hamlet je iznenađen što duh govori o ubojstvu. Duh kaže kako je razglašeno da ga je ugrizla zmija dok je spavao u vrtu, no prava je istina da ga je ubio onaj koji sad nosi njegovu krunu.

Klaudije ga je ubio tako što mu je ulio sok otrovnog bilja u uho. Hamlet je bijesan. Dolaze Horacije i Marcelo, traže od Hamleta da i im ispriča što mu je duh rekao.

# data[].attributes.body
Polonije šalje Rejnalda za Laertom, da ga prati i raspita se o njegovu ponašanju, a i neka mu da novac i pismo. Govori da je preplašena jer misli da je Hamlet poludio od ljubavi za Ofelijom. Polonije se slaže da je sigurno zato poludio i zato idu to reći kralju i kraljici.

U međuvremenu, u dvorani kralj i kraljica dočekuju Rosencrantza i Guildensterna. Kralj ih je pozvao zbog Hamletova ponašanja. Guildenstern i Rosencrantz odlaze, a ulazi Polonije. Polonije kaže da je našao razlog Hamletova ludila. On im čita Hamletovo pismo Ofeliji kako bi ih uvjerio da je Hamlet lud od ljubavi jer ga je Ofelija odbila zato što je poštena i časna žena. Polonije je smislio kako će namjestiti susret Hamleta i Ofelije, a on i kralj će biti iza zastora i slušati njihov razgovor. Hamlet se pravi lud i namjerno daje Poloniju zbunjujuće odgovore. Norveški kralj traži dopuštenje od Klaudija da prođe kroz Dansku zbog pohoda na Poljsku.

Dolaze glumci te ih Hamlet s radošću ugoščuje. On smišlja kako će uz pomoć glumaca i predstave natjerati kralja da prizna ubojstvo njegova oca.

# data[].attributes.body
Kralj govori kraljici neka ode jer su pripremili susret Hamleta s Ofelijom, a on i Polonije će skriveni slušati njihov razgovor iza zastora. Ofelija će glumiti da čitati neku knjigu. Dolazi Hamlet i Ofelija govori da će mu vratiti poklone koje joj je dao Hamlet tvrdi da joj nikad ništa nije dao. Nadodaje i to da ju je nekad volio, no zatim kaže da ju uopće nije volio. Hamlet odlazi, ostavlja zaprepaštenu Ofeliju.

Prilaze joj kralj i Polonije. Kralj govori da mu Hamletovo ponašanje ne izgleda kao ludost, no ipak je Hamlet vrlo opasan. Predlaže da kraljica pokuša "izvući" nešto iz Hamleta nakon predstave, a on će se skriti i slušati taj razgovor.

Hamlet je napisao jedan dio predstave i želi da ga glumci izvedu kako bi kralja uhvatio u zamku. Glumci ga poslušaju i odu se pripremiti za predstavu. Dolazi Horacije i Hamlet mu govori o predstavi i traži od njega da promatra kralja za vrijeme te scene, da vidi hoće li kralj bilo kako odati svoj grijeh. Horacije pristane.

Hamlet ode sjesti kod Ofelijinih nogu te nasloni glavu na Ofelijine noge. Glumci glume  predstavu.

Dolazi Polonije i govori Hamletu da ga majka želi vidjeti, pa Hamlet odlazi k njoj.

Polonije će se sakriti iza zastora i slušati razgovor.

Hamlet dolazi kraljici i ne želi ju slušati, nego ju vrijeđa. Ona se boji da će ju napasti. Zapomaganje se čuje i iza zastora. Hamlet izvuče mač i zarije ga u zastor ne znajući koga je ubio. Razveseli se kad pomisli da je možda ubio kralja Klaudija, no otkrije zastor i ugleda mrtvog Polonija.

Tad ulazi duh, a samo ga Hamlet vidi i razgovara s njim. Kraljica tad shvati da je Hamlet stvarno lud. Hamlet vuče Polonijevo tijelo.

# data[].attributes.body
Kralj i kraljica pronalaze rješenje kako kazniti Hamleta za zločin.

Kralj upita Hamleta gdje je Polonije, a Hamlet odgovara da je na nebu. Kralj šalje sluge da nađu Polonija, a Hamleta šalje na brod za Englesku

Plemić govori o Ofeliji, kako je poludjela nakon očeve smrti. Dovodi Ofeliju pred kraljicu. Dolazi i kralj, žali jadnu Ofeliju. Laert želi znati što je s njegovim ocem, tko ga je ubio, želi se osvetiti očevu krvniku. Vraća se Ofelija. Laert kaže kako će naći krivca za očevu smrt i sestrinu bolest.

Horacija dolaze posjetiti neki mornari koji nose Hamletovo pismo u kojem piše kako su ga zarobili neki gusari, neka da kralju pismo koje mu šalje i neka što prije dođe k njemu. Nakon što je pročitao pismo, Horacije kaže mornarima neka ga odvedu do Hamleta.

Dogovaraju se oko Laertove osvete Hamletu za ubojstvo Polonija. Kralj kaže Laertu da će on smisliti neki podvig kako bi laert mogao ubiti Hamleta. Laert se slaže da on bude oruđe za tu kaznu. Dogovorit će dvoboj između Laerta i Hamleta, mačevanje, pri čemu će Laertova oštrica biti premazana otrovnom mašću. Uto ulazi kraljica vičući da se Ofelija utopila. Sumnjaju na samoubojstvo, no ipak će srediti da ima kršćanski sprovod.

# data[].attributes.body
Raspravljaju o tome kako je Ofelija počinila samoubojstvu.  Hamlet pita grobara za koga kopa grob, no on ne želi reći. Usred razgovora na groblje dolaze svećenici noseći Ofelijino tijelo, Laert, kralj i kraljica i ostali. Hamlet i Horacije se skriju. Tad Hamlet shvati da je to Ofelijin sprovod. Laert u afektu skoči u grob, a tad prilazi Hamlet i isto to čini. Potuku se u grobu, no ubrzo ih razdvoje i izvuku.

Ulazi i Osric, nosi Hamletu kraljevu poruku o dvoboju i okladi. Kralj se kladi da će Hamlet pobijediti Laerta i zato želi da se dvoboj što prije održi. Dvoboj će trajati dok jedan od sudionika drugom ne zada dvanaest uspješnih udaraca.

Hamlet i Laert uzimaju mačeve i spremaju se za borbu. Kralj je jednu čašu vina namijenio Hamletu, no Hamlet kaže da će kasnije popiti. Kralj je otrovao vino u toj čaši, a kraljica, ne znajući to, ispije vino. U žaru borbe Laert rani Hamleta, a zatim slučajno zamijene mačeve te Hamlet rani Laerta. Uto kraljica padne te umre. I Laert pada i zatim Hamlet uzme otrovani mač te probode kralja Klaudija. Hamlet ga natjera da popije malo onog otrovanog vina, te kralj umre.

Hamlet govori Horaciju da i on umire i neka Horacije ispriča svima njegovu priču.

Osric kaže da je Fortinbras pobijedio u Poljskoj. Hamlet kaže Horaciju neka ispriča sve Fortinbrasu, te nakon tih riječi Hamlet umre. Fortinbras ulazi, želi vidjeti taj krvavi prizor koji ljudi spominju. Horacije mu kaže da će on svijetu ispričati što se ovdje dogodilo.

# data[].attributes.body
"Bit, ili ne bit – to je pitanje", najpoznatiji je i najglasovitiji od svih Shakespeareovih monologa, ali i od svih monologa svjetske dramske književnosti. Monolog je ušao u engleski standardni jezik i književnost, ali i u druge europske i svjetske jezike i književnosti, da ga često navode i ljudi koji dramu o Hamletu i njegov samoslov o samoubojstvu nisu ni pročitali. Upotrebljavaju ga u smislu sad ili nikad, živjeti ili umrijeti, ljubav ili mržnja, oprost ili osveta i slično.
Postoji nekoliko stotina interpretacija  Shakespeareova monologa koji je teško tumačiti jer mu nedostaje logičkog i sintaktičkog značenja, povezanosti, pa je teško točno odrediti sve ono što taj solilokvij sadržava i na što se u njemu podrazumijeva.
Monolog Bit, ili ne bit sadržajno je usko vezan uza Shakespeareov Sonet 66  „Sit svega ovog, žudim mirnu smrt“, u kojemu Shakespeare jadikuje nad teškom osobnom i sveopćom sudbinom života i svijeta. Shakespeare bi bio spreman napustiti ovaj svijet, tj. počiniti samoubojstvo, ali odustaje jer bi svojom smrću morao napustiti i svoju ljubav.

Hamlet odlučio za bit, tj. ne činiti ništa i podnositi vjersku diktaturu. Hamlet se pri kraju drame odlučio na akciju, ali tek u afektu, tek onda kada je shvatio da je otrovan i nakon toga otrovao Klaudija.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hamlet Summary (Act 1 Scene 1) - Nerdstudy

# data[].attributes.body
Čitanka 2, skupina autora , udžbenik za 2. razred gimnazije, Školska knjiga

Književni vremeplov 2, Dujmović-Markusi, Rossetti-Bazdan, čitanka iz hrvatskoga jezika za drugi razred gimnazije, Profil International

http://www.enciklopedija.hr/natuknica.aspx?id=55653

https://youtu.be/rPC57q8nsQg