# data[].attributes.body
Jesper, Lucy, Adrian, Ellen, Ylva, Johanna, Henrik

Lärande/utforskande samtal med utgångspunkt i noteringsunderlaget. Ta ett varv och delge varandra era tankar. Glöm inte att ställa frågor! Skriv ned:

Unika iakttagelser:
Särskilt intressant.
Att samtalet är grunden för det språkutvecklande samtalet.
Att vi vet det men inte använder det för att det inte alltid är lärande, för att det inte är tydligt syfte hos eleverna.
Interaktionsskapande.
Demokratiutvecklingsbiten.
Aktivering.
Gruppklimatsarbetet.
Gruppberoende utmaningar.
Andra skolkulturers syn på lärande. Konkurrens.
Vanan att diskutera i gruppen.
Den gemensamma normbrytande resan mot kunskap.

Gemensamma iakttagelser:
Särskilt intressant.
Att eleverna måste vara medvetna om varför de samtalar, om syftet.

Att synliggöra samtalsnormer kopplat till makt.

Det dialektiska anslaget

Mötesformer
Tydliggörande av sambandsord
___
Konkurrensen mellan elever. "Jag sa det först."
Synliggörandet av vinsten av samarbete.
Status i gruppen kan påverka diskussionerna.
Bygger på en annan pedagogisk tanke än förmedling.
Kräver mer planeringstid.
Stor pedagogisk utmaning.
Det tillåtande klimatet är en förutsättning.
Vi behöver jobba på hur vi ställer frågor för att passa med arbetssättet.
Viss risk att någon tar över.

1. Vilka frågor behöver eleverna lära sig att ställa för att kunna förhålla sig kritiskt analytiska i era ämnen? Ge exempel på frågor som kan ställas för att skapa ett utforskande samtal om det ämnesinnehåll som ni arbetar med just nu.

So
Hur påverkar det här mig?
Varför ska vi kunna något om det här?
Vem tjänar på det?

Språk
Hur skulle en utländsktalande reagera på om vi säger som vi gör?
___

Vad leder det till?
Vilka konsekvenser kan det få för [en grupp, en person, etc]

Reflektionen: vi måste få in det dialektiska i det här. Målet bör vara frågor där de inte håller med varandra.

Det här skulle kunna var en fråga för ett ämneslagsmöte. Då blir det som en bank som vi kan använda oss av på massor av olika lektioner.

2. Hur behöver en uppgift i era ämnen vara formulerad för att den ska passa för ett mer utforskande samtalande? Ge några exempel.

Ämneslagsmöte bör diskutera det här. Vi är för olika i våra ämnen.

3. Hur kan flerspråkiga elevers deltagande stöttas?

Se fråga 1. Vi behöver språklig stöttning med en bra bank med formuleringar, sambandsord etc. Använd de centrala begreppet i samtalen, som vi givetvis gått igenom innan.

4. Hur kan utforskande samtalande ses som ett sätt för eleverna att utveckla sitt ämnesspråk?

Användande och gemensam definition av begrepp. Att utforska sin gemensamma förståelse av begrepp.

Redigerat vs oredigerat språk. Samtalet blir ett mer naturligt språk.

I ett samtal behöver man inte sudda. Det är bara att ändra sig.

Vi vill inte bara veta vad de kommer fram till utan även hur de kommit fram till det. SO och språk behöver bli mer som matte (-:

Om vi använder en gemensam struktur så blir det lättare med tiden.

5. Vilka för- och nackdelar ser ni med fasta basgrupper, tex. på kvartalsbasis?

Fördel: Man vet vem man är med och lär känna varandra.
Som lärare lär man sig vilka grupper som behöver mer, och vilken, stöttning de grupperna behöver. Lättare att planera för stöttning.
Om samma grupp i många ämnen så ser eleverna sina styrkor och svagheter över just flera ämnen.
Dialektisk möjlighet
Gruppsykologiska teorier

Nackdelen.
Om gruppen inte fungerar så blir det skit.
Man blir för bekväma med varandra.
Det kan bli fasta roller i gruppen, Henrik tar alltid över så Ylva får aldrig prata.
Man får inte möjlighet att se hur folk som inte jobbar ihop jobbar ihop.
Dialektiska svårigheter.

___

Möjligen kan man ha färdiga tvärgrupper också. Då kan man byta mellan basgrupp och tvärgrupp.

6. Vilka för- och nackdelar ser ni med spontangrupper?

Se ovan, samma fast tvärtom.

7. Gemensam struktur för lärande samtal? Fungerar den ni fått, eller vill ni göra några ändringar eller tillägg? Vad tänker ni om att ha en skolgemensam struktur för interaktion?

Rädsla:
Det blir en lapp. Det måste implementeras och användas.

Vad gäller för samtal i helklass? Folkrörelsestandard?

Blir lärare hämmade om vi måste göra på precis samma sätt?

Vi behöver se över att samtalet blir kollabarativt istället för konkurrensbetonat.

Det är för tidigt att säga om vi är nöjda med reglerna eller om vi vill hitta andra varianter.

8. Hur stor är en optimal grupp?

Lagom stor och ändamålsenlig tycker vi.

Övrigt.
Ellen hade en bra idé på hur man kan fördela ansvar i grupperna genom att grupperna själva får välja vem som är a b och c och sen väljer lärarna vilken bokstav som ska vara ansvarig.
Då kan också en annan bokstav få särskilda uppgifter, som att ifrågasätta eller liknande.

Tihi, vi skrev mest.

# data[].attributes.body
Gustaf, Duska, Sofia, Petra, Oskar

Lärande/utforskande samtal med utgångspunkt i noteringsunderlaget. Ta ett varv och delge varandra era tankar. Glöm inte att ställa frågor! Skriv ned:

Hur skapar man en trygg klassrumsmiljö? Vi behöver utsätta dem för samtalen för att vänja dem vid situationen.

Elevernas tålamod behöver förbättras så att de inser att samtalet är en lärandeprocess och inte bara en väg till "rätt svar".

I engelska sker lärande mest i interaktion. Om samtalen bryter normer i klassen så är det bra. Normer kan vara till exempel att det alltid är samma elever som talar. Lärande samtal ändrar maktstrukturerna. Viktigt att tänka på gruppkonstelationerna.

Upplevelserna skiljer sig åt då det kommer till vilka diskussioner som blir bäst: de bedömda eller de som genomförs som övning.

I en ideal situation är samtalsstrukturen så etablerad hos eleverna att vi inte alltid behöver förbereda diskussionerna i förväg.

Unika iakttagelser:

Gemensamma iakttagelser:

1. Vilka frågor behöver eleverna lära sig att ställa för att kunna förhålla sig kritiskt analytiska i era ämnen? Ge exempel på frågor som kan ställas för att skapa ett utforskande samtal om det ämnesinnehåll som ni arbetar med just nu.

2. Hur behöver en uppgift i era ämnen vara formulerad för att den ska passa för ett mer utforskande samtalande? Ge några exempel.
- Generellt; öppen.

3. Hur kan flerspråkiga elevers deltagande stöttas?
- Själva arbetsformen är stöttande!
- Tydlig struktur och tydlighet kring vad syftet är!
- Ev. i gruppkonstellationen

4. Hur kan utforskande samtalande ses som ett sätt för eleverna att utveckla sitt ämnesspråk?
- Med hjälp av stöttning och att de på olika sätt "tvingas" använda ämnesspecifika eller ämnesgenerella begrepp.

5. Vilka för- och nackdelar ser ni med fasta basgrupper, tex. på kvartalsbasis?

6. Vilka för- och nackdelar ser ni med spontangrupper?

7. Gemensam struktur för lärande samtal? Fungerar den ni fått, eller vill ni göra några ändringar eller tillägg? Vad tänker ni om att ha en skolgemensam struktur för interaktion?

8. Hur stor är en optimal grupp?
Det beror på uppgiften. I de flesta fall blir 4-5 elever lagom. Det är viktigt att alla har en tydlig uppgift i gruppen.

# data[].attributes.body
Maria, David, Marcus, Anna F, Claes, Per, Vong, Inger

Lärande/utforskande samtal med utgångspunkt i noteringsunderlaget. Ta ett varv och delge varandra era tankar. Glöm inte att ställa frågor! Skriv ned:

Unika iakttagelser:
Hemkunskap: Samtal kring manliga-kvinnliga sysslor. Diskussionerna flöt på bra. Det var högt i tak och eleverna var engagerade. Alla elever deltog i samtalet och ställde följdfrågor till varandra.

Gemensamma iakttagelser:

1. Vilka frågor behöver eleverna lära sig att ställa för att kunna förhålla sig kritiskt analytiska i era ämnen? Ge exempel på frågor som kan ställas för att skapa ett utforskande samtal om det ämnesinnehåll som ni arbetar med just nu.

Allmänna frågor: "Kan du förklara hur du tänker?"
"På vilket sätt?" "Hur då?" "Varför?" "Kan du förklara hur du menar?"

Musik: "Vad tänker du på när du hör detta?"

Svenska: Alla typer av bortom raderna-frågor.

2. Hur behöver en uppgift i era ämnen vara formulerad för att den ska passa för ett mer utforskande samtalande? Ge några exempel.

Frågorna behöver vara öppna.

"Vad händer om jorden slutar gå i sin bana runt solen?" - Exempel från NO:n på en diskussionsfråga som har flera möjliga svar/konsekvenser

I NO:n har de inlett ett nytt ämnesområde med den här typen av frågor innan eleverna vet så mycket om ämnet.

3. Hur kan flerspråkiga elevers deltagande stöttas?

Struktur på samtalet.

Stödstrukturer på tavlan i form av startmeningar, sambandsord, ämnesspecifika ord, bildstöd osv.

Vi tänker att det inte skiljer sig nämnvärt från stöttning som alla elever behöver.

4. Hur kan utforskande samtalande ses som ett sätt för eleverna att utveckla sitt ämnesspråk?

I och med att eleverna "måste" använda sig av ett ämnesspråk när de diskuterar så kommer de också att utveckla ett starkare ämnesspråk. De får också stöttning av de andra i gruppen att använda sig av ämnesspecifika ord.

5. Vilka för- och nackdelar ser ni med fasta basgrupper, tex. på kvartalsbasis?

De kan tröttna på varandra i fasta grupper. Cementerar roller. Gäller att alla trivs i gruppen isåfall. Lättare att fånga upp tysta elever om de alltid är i samma grupp.

Eventuellt kortare perioder än kvartalsvis. Beror på hur ofta samtalen sker.

Finns också en fördel i att vara i samma grupp pga. trygghet i gruppen. Vågar testa nya grejer, högt i tak.

6. Vilka för- och nackdelar ser ni med spontangrupper?

Fördel: Bra med variation.

Nackdelar: Svårt att koll på alla, lätt att tysta elever "glider undan".

7. Gemensam struktur för lärande samtal? Fungerar den ni fått, eller vill ni göra några ändringar eller tillägg? Vad tänker ni om att ha en skolgemensam struktur för interaktion?

8. Hur stor är en optimal grupp?

3-5 beroende på tid, ämne osv.