# data[].attributes.headline
מירי גניזי

א.	ביצירה שהצגתם ביחידה מיושמים העקרונות הבאים: אין יותר מדי טקסט, התמונות משמעותיות ומדברות בעד עצמן, משתמשים בפונט אחיד. אין איזון מבחינת העין, היא משוטטת ולא מתמקדת במה שמוצג, מצד שני בגלל שיש מעט אלמנטים, די מהר העין מתרכזת במבנה של הכרזה וברעיון שלה.
ב.	אכין פוסטר המיועד לפתיחת פרק יט, לאחר לימוד המושג קדושים תהיו (רש"י / רמב"ן) הפוסטר יעסוק בפריסה של מגוון התחומים בהן עוסקות המצוות בפרק. מתוך מטרה שהבנות יבחרו תחום אחד ויעצבו פוסטר שבו יוגדר התחום ויבואו לידי ביטוי המצוות שקשורות לתחום מתוך הפרק.
הכותרת תהיה – קדושים תהיו כי קדוש אני ה' א-לוקיכם, 
ברמת חשיבות משנית יופיעו תחומים שונים, עיקריים שנמצאים בפרק (לא כולם יופיעו...) חשבתי להוסיף גם פרוט של מצוות שונות, אולם זה יצא עמוס מדי. כמו כן, בחרתי בנושאים שמבטאים רק חלק מהתחומים שמופיעים בפרק.
בנוסף אני מתלבטת מה להוסיף שיוסיף עניין חזותי לכרזה, תמונות וכדו'? בחרתי רקע מעניין ואת התחומים יצגתי בעיגולים שבתוכם מתואר כל תחום.
הכרזה תשתמ אותי כפתיחה וכהדגמה לתלמידות במטלה שתהיה להן בהתייחס לאחד התחומים כפתיח לכתיבת חקר.

# data[].attributes.subject
מירי גניזי

א.	ביצירה שהצגתם ביחידה מיושמים העקרונות הבאים: אין יותר מדי טקסט, התמונות משמעותיות ומדברות בעד עצמן, משתמשים בפונט אחיד. אין איזון מבחינת העין, היא משוטטת ולא מתמקדת במה שמוצג, מצד שני בגלל שיש מעט אלמנטים, די מהר העין מתרכזת במבנה של הכרזה וברעיון שלה.
ב.	אכין פוסטר המיועד לפתיחת פרק יט, לאחר לימוד המושג קדושים תהיו (רש"י / רמב"ן) הפוסטר יעסוק בפריסה של מגוון התחומים בהן עוסקות המצוות בפרק. מתוך מטרה שהבנות יבחרו תחום אחד ויעצבו פוסטר שבו יוגדר התחום ויבואו לידי ביטוי המצוות שקשורות לתחום מתוך הפרק.
הכותרת תהיה – קדושים תהיו כי קדוש אני ה' א-לוקיכם, 
ברמת חשיבות משנית יופיעו תחומים שונים, עיקריים שנמצאים בפרק (לא כולם יופיעו...) חשבתי להוסיף גם פרוט של מצוות שונות, אולם זה יצא עמוס מדי. כמו כן, בחרתי בנושאים שמבטאים רק חלק מהתחומים שמופיעים בפרק.
בנוסף אני מתלבטת מה להוסיף שיוסיף עניין חזותי לכרזה, תמונות וכדו'? בחרתי רקע מעניין ואת התחומים יצגתי בעיגולים שבתוכם מתואר כל תחום.
הכרזה תשתמ אותי כפתיחה וכהדגמה לתלמידות במטלה שתהיה להן בהתייחס לאחד התחומים כפתיח לכתיבת חקר.

# data[].attributes.attachment_link.title
אינפוגרפיקה מטלה 4 מירי

# data[].attributes.headline
אלישבע מובשוביץ

# data[].attributes.subject
אלישבע מובשוביץ

# data[].attributes.body
א. שלח עמי ויעבדוני- בכרזה המצורפת המסר ברור ומובן. הצבעים מתאימים ומשתלבים נפלא- צבע הרקע מותאם לצבעי התמונות הנוספות. מצאה חן בעיני החלוקה ל-2. הדבר משמעותי להבנת המסר. הגופן בו כתוב הפסוק מותאם למה שהפסוק בא להביע. כמו כן העקרונות של הכנת כרזה מיושמים הן מבחינת מס/ המוצגים וחלוקתם בכרזה והן המלל הקצר והמותאם.
ב. אני בחרתי ליצור את הכרזה שלי הבאה להראות את האבסורד שבדברי  העם בהתלוננותם על המן ובבקשתם בשר. שם הם אומרים כי הם מתגעגעים ל"אוכל הטוב" שהיה להם במצרים ושאותו אכלו חינם. כשלימדתי את הדברים הנ"ל בכיתה, היה חשוב לי להביע את הדברים בצורה בולטת ואת ההבדלים בין מה שהעם אומר לבין הדברים שקראו למעשה- זהו בעצם חלק מחטא המתאוננים.
כשיצרתי את הכרזה היה חשוב לי להראות את הטוב שמתארים העם שהיה להם במצרים ואת השפע שנשמע שהיה להם שם ושאותו קיבלו בחינם, לעומת מה שהיה במציאות- עבודת פרך ללא תמורה. בכך למדנו יחדיו כי הכל היה במטרה להתלונן וזו לא היתה באמת תלונה אמיתית.
הקפדתי שבכרזה יהיה טקסט קצר ותמונות מתאימות- שהחיבור של הטקסט והתמונות יחדיו, יביעו את המסר. הרקע בחלק העליון בהיר יותר, בצבעי תכלת ובא להביע את ה"טוב  והשפע שהיה להם במצרים ובחלק התחתון, צבע הרקע כהה יותר ומשתלב עם התמונה וזה בא להביע את האמת הקשה כי לא טוב היה להם במצרים כפי דבריהם... הפסוק הכתוב לא מופיע בשלמותו וכן לא לפי הסדר בו הוא כתוב במקרא- עמ"נ להציג את הרעיון שהפסוק מביע.
גם לגופן הטקסט יש משמעות בכך שהאותיות חצויות באופן ניכר ובולט. הדבר מביע את אי האמת- אי השלמות שבדבריהם.

# data[].attributes.headline
רבקה יעקבזון 

# data[].attributes.subject
רבקה יעקבזון 

# data[].attributes.body
הכרזה שלי

# data[].attributes.attachment_link.title
ברוכים הבאים לאוהל של אברהם.PNG

# data[].attributes.body
. הכרזה מצורפת בקובץ וורד. הכנתי אותה באתר canva אבל לא הצלחתי להעלות אותה כך ללוח השיתופי אז העתקתי את התמונה שעשיתי לקובץ וורד שמצורף למטה.
א. בכרזה מיושמים יפה עקרונות הכרזה, בפרט הניגודיות שבין השיעבוד לגאולה ובנוסף הכרזה מעבירה מסר חד וברור. יישר כח.
ב. הנושא שאני בוחר להראות לתלמידים - אמירתו של ה' למשה - מה תצעק אלי דבר אל בני ישראל ויסעו. וכנגד המציאות - של עמידה מול ים שאין בדרך הטבע אפשרות לעבור אותו. הייתי רוצה להפוך את זה לדיון האם הם היו מוכנים ללכת כנגד כל הסיכויים ולקפוץ למים. והאם יש מציאות בחיים שלנו שאנחנו עומדים מול קשיים ובכל זאת מחליטים לקפוץ למים ולעשות את רצון ה', או שבזמן הזה אנחנו נרתעים אחורה.

# data[].attributes.headline
אפרת איזנברג

# data[].attributes.subject
אפרת איזנברג

# data[].attributes.body
א. הכרזה מעבירה מסר עמוק באמצעות תמונה.
היא מסבירה ברגע את המטרה לשמה יוצאים בני ישראל ממצרים.
מטקסט קצר, והפרשנות נעשת בעזרת התמונות.
הרקע של המעבר מראה את המעבר גם בתוכן.
הפונט הוא מאוד חד משמעי, והעיצוב שלו נשמר לאורך כל הכרזה.
יש מסר בבהירות של הצבעים בתמונה הראשונה מול הכהות בתמונה הראשונה, אם כי הן לא מתכתבות כל כך זו עם זו.
בסה"כ המבנה מאוד פשוט לא עמוס, והחלוקה לשניים ברורה ומאפשרת להעביר מסר.

ב. מטלת ביצוע:
בראשית טו' - ברית בין הבתרים.
הכרזה המצורפת מנסה להעביר את המסר המרכזי של ברית בין הבתרים. את שתי ההבטחות העיקריות שניתנו לאברהם בברית.
הרקע האפור עם המעבר מבטא את מה שעובר אברהם במהלך הברית: מאפילה, ועלטה גדולה, עד "ביום ההוא".
התמונות מעבירות את המסר של שתי ההבטחות. בכוונה בחרתי בצלום של ארץ ישראל ולא במפה, על מנת שהתמונות יתאימו זו לזו והקומפוזיציה  תהיה שלמה.
השימוש בפונט של כתב סתם מחזק את הדברים כהבטחת ה'.
הצבעים מקשרים את המסר של כל הבטחה לתוכן שלה.
מסר זה ילווה את התלמיד גם לאורך כל הפרקים הבאים וישאר חרוט בזכרונו בעזרת הכרזה.

# data[].attributes.attachment_link.title
ברית בין הבתרים

# data[].attributes.headline
אפרת רועי כהן

# data[].attributes.subject
אפרת רועי כהן

# data[].attributes.body
הכרזה שהוצגה "שלח את עמי ויעבדוני" – ביקורת:

האיזון – מיקום אובייקטים טוב מאד: שתי תמונות החולקות את הכרזה, פיזור המלל בשתי קצות ה"רפסודה". איזון צבעים – פחות מוצלח (כמו שקורה פעמים רבות שישנה תמונה מלאת צבע וחיותף וצריכים לתקוע אותה ברקע כלשהו – פעמים רבות יצרום.

איי קצ'ר – אין משהו מיוחד שתופס את העין. יש כאן רצף של תמונות ומלל, שבאים להעביר את נקודת המוצא והיעד.

עניין – לנו נראה שיש כאן עניין: התמונה שמייצגת את מצרים היא מיוחדת ומפתיעה. התמונה שמייצגת את "ויעבדוני" חורגת מגבולות החומש ומקפיצה אותנו אל התחנה הסופית, דבר שיש בו חידוש.

צמצום – 4 אלמנטים. מדוייק.

פורמט – כפי שהמליצה לכיתה. טוב מאד.

היררכיה ויזואלית – קריאה טבעית מלמעלה למטה. הרע בשחור, והטוב בכחול, מחדד יותר את המסר. טוב מאד.

# data[].attributes.attachment_link.title
פרק י - כרזת אינפוגרפיקה

# data[].attributes.body
בכרזה המופיעה כאן, מיושמים שלושת מרכיבי הכרזה:

א.      טקסט קצר- " שלח את עמי" ו"יעבדוני".

ב.      שתי תמונות מנוגדות, הראשונה ממחישה את המציאות העגומה שבה היו מצויים ישראל במצרים, והאחרת המתארת את התקווה הנכספת.

ג.       יש כאן עבודת  קומפוזיציה נפלאה: בתמונה הראשונה [המתארת את המציאות העגומה, עם הכותרת "שלח את עמי"..] השמיים מצד אחד נראים קודרים על רקע פסל ענק של פרעה, אבל באופק נראה עמוד השחר הבוקע [דבר שמסמל את התקווה].

ולעומת זאת בתמונה השנייה [עם הכיתוב "ויעבדוני"] הצבעים בהירים, האנשים נראים שמחים חיוניים ומלאי געגוע וכיסופים, עם מבט הצופה לעבר בית המקדש.

הכרזה שרציתי לעצב היא בעקבות לימוד שמו"א פרק ט"ז משיחת דוד למלך, כאשר שמואל הנביא ראה את אליאב [אחיו הגדול שלדוד] שהיה גבוה ומרשים, (וכנראה שהזכיר בכך את המלך שאול...) שמואל הנביא היה בטוח שהוא המלך: "ו וַיְהִי בְּבוֹאָם, וַיַּרְא אֶת-אֱלִיאָב; וַיֹּאמֶר, אַךְ נֶגֶד יְהוָה מְשִׁיחוֹ."

בתגובה: אומר לו ה' את המשפט הבא:

..... אַל-תַּבֵּט אֶל-מַרְאֵהוּ וְאֶל-גְּבֹהַּ קוֹמָתוֹ--כִּי מְאַסְתִּיהוּ:  כִּי לֹא, אֲשֶׁר יִרְאֶה הָאָדָם—

כִּי הָאָדָם יִרְאֶה לַעֵינַיִם, וַיהוָה יִרְאֶה לַלֵּבָב.

לעניות דעתי-זה משפט חזק, עם הרבה תובנות חשובות לחיים שכדאי להציג אותו ככרזה בכיתה:

# data[].attributes.attachment_link.title
האדם יראה לעיניים וה' יראה ללבב

# data[].attributes.headline
רבקה יעקבזון

# data[].attributes.subject
רבקה יעקבזון

# data[].attributes.body
חבל להביא ציורים ואיורים של אבותינו הקדושים ולמנוע מהתלמידים לדמיין את זיו הדרם וטוהר פניהם. לכן כדאי לשים דמויות כצללים או ללא פניהם.

# data[].attributes.headline
יוסי פרברא.ה

# data[].attributes.body
יוסי פרבר
א.
המסר בכרזה פשוט ומובן.

הטקסט מצומצם.

הכרזה מאוזנת.

שתי תמונות בולטות וגדולות.

נקודת המבט בתמונה הראשונה מציגה את הספינקס בהקשר מאיים.

נקודתה מבט בתמונה השניה, מבליטה שמדובר ביעד שאליו מגיעים.

הגופן אחיד, מעבר משחור לבן למעלה לצבע למטה.

ב.
בכרזה שהכנתי רציתי לבטא שני דברים:

1. המהפך ביחסי שאול ודוד. המעבר של דוד משמו"א טז, כא: וַיָּבֹא דָוִד אֶל שָׁאוּל וַיַּעֲמֹד לְפָנָיו וַיֶּאֱהָבֵהוּ מְאֹד וַיְהִי לוֹ נֹשֵׂא כֵלִים; אל מה שמתואר בהמשך כאשר שאול רודף את דוד ומנסה להרוג אותו.

2. הריחוק שלנו מהסיטואציה. עד כמה קשה לנו להבין את יחסי שאול ודוד, ואת השפעת הרוח הרעה על שאול.

כדי לבטא את זה, הבאתי שתי תמונות. האחת של דוד מנגן לפני שאול, והשניה של שאול מנסה להטיל חנית בדוד.
את הריחוק שלנו ניסיתי לבטא בעזרת המשקפת הצופה למרחוק, והרואה את המלך בעקבות מישהו בורח

בין שתי התמונות הנראות בעדשות המשקפת, יש ציור המסמל קרע – הקרע בין שאול ודוד.
ברקע של כל הכרזה ישנו כביש פתוח לאופק הסגרירי, שמסמל את הדרך שאליה דוד בורח, ואת העתיד של שאול.

ג.

בעייתיות בשימוש בתמונות בשעורי תנ"ך,

בעיה אחת, דומה לבעיה שיש בכל סיפור שמצרפים אליו תמונה. הסיפור ללא התמונה ניתן לפרשנויות שונות, והתמונה מצמצמת אותן.

בעיה שניה, דומה לבעיה שיש בכל סיפור היסטורי שמצרפים אליו תמונה. בד"כ התמונה לא נאמנה לאמת ההיסטורית, וכך ההבנה הנכונה של האירוע נפגעת.

בעיה שלישית, קשורה לכך שהתנ"ך קדוש, וקשה להעביר מסרים של קודש בתמונה.

# data[].attributes.attachment_link.title
בריחת דוד משאול - הקרע3

# data[].attributes.headline
נעמי שמש
נעמי שמש
הכרזה ש

# data[].attributes.body
נעמי שמש
נעמי שמש
הכרזה שמצורפת מאוד ברורה וחדה מבחינת המסר שלה. בתמונה הראשונה- הצבע יותר קודר הן באותיות והן ברקע ובתמונה המצורפת וניתן לחוש את הסבל של עבודת הפרך של עם ישראל- ללא מטרה אלא להבל ולריק. בתמונה השניה ניתן לראות את השמחה, הציפיה והערגה של כולם ביחד שהגיעו לבית המקדש בתיפארתו. כל הצבעים יותר השמחים- עושים זאת. יתכן ולפי ההסבר כיצד להכין כרזה שצריך פחות אובייקטים ויותר חדות אז צריך פחות. אך כל האנשים שעומדים שם והערגה לכיוון המקדש יוצרים הבנה ושמחה מלאה של הנמצאים במקום.
בכרזה שהכנתי לקחתי את הרעיון שזבולון לחוף ימים ישכון- והתמונה שמצורפת בה רואים את חוף הימים. עדיין לא הגעתי לפרשה זו בחומש כך שלא יכלתי להשתמש זאת בכתה. 
הבעיות העלולות ליווצר כאשר מראים לילדים תמונות בגיל צעיר- זה שהם לומדים את הנושא כך שמתקבע אצליהם התמונה שראו, בין אם היא נכונה ובין אם לא, וזה הולך איתם הלאה. מה גם, שילד קטן מספיק לספר לו והוא יחשוב בראשו כיצד נראות הדמויות והמיקרה וכמובן לפני כן לקרוא ולהכין את השיעור ולשים לב שאנו לא אומרים דברים לא מדוייקים שהילד כך יעביר לדורות וכן להעצים את דמות האבות והקדושים אצל הילדים- כל מעשה שעשו היה בכוח הקדושה והעוצמה שלהם וחשוב שילד ילך עם מטרה ברורה להיכן לשאוף כל החיים. דור העתיד תלוי בנו.


עידית קצבורג
עידית קצבורג
ניתוח הכרזה "שלח את עמי ויעבדוני":
הצבעים- שלח את עמי- בשחור, ובכחול- ויעבדוני. אם יש פה כוונה, השחור מסמל את העבדות והכחול מייצג נינוחות. הכיתוב נמצא בצד אחד למעלה ובצד שני למטה, אולי זה מסמל את השינוי במצב. הייתי שמה את הכיתוב העליון בצד שמאל ואת התחתון בימין, כדי ליצור אי נוחות למתבונן, כמו אי הנוחות של העבדות במצרים, ואת המצב הרצוי והטוב בתמונה של בית המקדש.
 התמונה של מצרים היא כהה, מאיימת, הספינקס מצוייר מגובה נמוך, ויוצר תחושת איום תחת משהו גדול, והתמונה של עבודה בביהמ"ק היא בהירה וממרחק מסויים, מגובה שנותן לאדם תחושה אנושית ונעימה יותר. 
הכרזה לא ממש מוצלחת בעיני, כי
יש בכרזה הרבה פרטים, דורש עיון וכמה שניות להבין מה בכלל נמצא בכרזה. הייתי מקטינה את התמונות או שמה אותן זו לצד זו. הצבע של הרקע לא מתאים לאווירה של התמונה השניה, צריך היה לבחור צבע שיכיל גם את התוכן של התמונה השניה.
מטלת ביצוע:
בחרתי את המילים "לעבדה ולשמרה", בראשית ב', יח', ואת המדרש על ה"סיור שהקב"ה עושה לאדם הראשון ומבהיר לו עוד מרכיב בבחירה החופשית שלו. בחרתי בצבעי הירוק בטבע עבור הרקע, ובתמונה מאד רכה והרמונית, כדי לרמוז על התחושה בגן עדן (על פי הבנתי...) מצאתי עוד תמונה של USB שצומח בין צמחים, וזה מסמל בעיני את ההתפתחות של העולם, הטכנולוגיה והשכלול, תוך שילוב עם הטבעי, מבלי לפגוע בו. הכרזה מסמלת בעיני את שתי המילים החשובות כל כך, שנוגעות בכל תחום בחיים שלנו, ותמרור האזהרה שבמדרש: על האחריות הגדולה שאנחנו צריכים לנקוט בה, כדי לא להרוס את ההרמוניה הזאת.
השתמשתי בצבעי הירוק בלבד, כדי לשמור על איזון, ולהעביר את המסר של שמירה על איזון וכמה שפחות להפריע לטבע.
יעל גרוסברג
יעל גרוסברג
הבעיות העלולות להיות בשימוש בתמונות: 
כאשר אנו משתמשים בתמונות, הדבר מקבע אצל התלמידים מראה וסיטואציה מסויימים, וממילא נקלט פירוש מאוד מסויים. גם אם אין זה בכוונתנו. 
צריך מאוד להיזהר שהשימוש הויזואלי בשיעור לא יוריד את רמת ההבנה של התנ"ך ויהפוך להיות המוקד במקום להיות במקום המתאים לו - אמצעי עזר להבנת התנ"ך. 
יוחאי גרוסברג
יוחאי גרוסברג
א. לגבי השאלה - 
בשימוש בתמונות בשיעורי תנ"ך צריך להיזהר שהתמונות לא יציגו תמונה שונה מהנלמד ויביעו מסרים בעייתיים. כמו ע"י דמויות מסויימות. כמו שהיה ניתן לראות במפגש האחרון. 
ב. לגבי הכרזה: 
הכרזה מהווה שילוב בין טקסט לבין תמונה ורקע. 
בכרזה השתמשתי באפקט המביע גאולה - עיגול הפורץ החוצה. 
התמונה מביעה את המסר - פריחה ופירות. 
ישנו איזון בכרזה על ידי נתינת קומפוזיציה משלימה משני הכיוונים הנגדיים. 
השימוש בצבע הסגול כרקע מעצים את הפירות אשר מהווים את עיקר המסר של הכרזה.  
דנה צור
דנה צור
קופמזיציה ואיזון- מחד ניתן לראות שיש איזון בכרזה , ניתן לראות שחלק מהפסוק מופיע בצידו הימני העליון והחלק השני בצידו השמאלי התחתון,שתי תמונות, אחת בכל חלק מאידך אותי זה קצת מפזר..
  אייי קצ'ר- כרזה מאוד ממוקדת כאשר שתי התמונות לוכדות את מרחב העין והפסוקים מלווים, כל אחד בצבע אחר.
  עניין- יש קשר הגיוני בין התמונות לפסוקים – הפרמידה בשלח את העמי לבית המקדש- ויעבדוני.
  המסר- לדעתי אוסף הפרטים מטשטשים קצת את העברת המסר וכדאי לצמצם במספר האלמטים בכרזה, פורמט- שימוש בפוסטר לאורך ולא לרוחב.
  היררכיה ויזואלית- הפסוק מחולק לניים וזה סביר.
  פונטים ובולדים אחידים בגודלם כדי להשוות בין המסר אבל אולי הייתי מדגישה ומגדילה אותם יותר.
ב. מטלת ביצוע:
 
 
• נושא / דילמה / רעיון או מטלה לתלמידים שאתם רוצים להציג בפניהם באופן חזותי:
  בחרתי להציג בפניהם את הפסוק המתאר את תחילת הבריאה של היום השלישי ובו המים מתקבצים אל מקום אחד ונראית היבשה.
 
 
•סקיצה ובה עיקרי המידע שאתם מעוניינים להציג לפי מדרג חשיבות:
החלק העליון של הכרזה יתאר את המים המכסים כל פינה בארץ והחלק התחתון יתאר את היבשה כאשר המים כבר מקובצים לימים.
 
 
עיצוב הכרזה על פי קווים מנחים:
 
 
הכרזה עוצבה על פי שני חלקים ברורים כאשר האיזון והמסר מתרכז באמצע החלק השני, הפסוק מחלוק גם ה וא לשני החלקים והתחושה העוברת בכרזה היא המשמעות של איסוף המים לטובת חשיפת האדמה, וגם ההבנה שבראשית כל העולם היה מים עד ציווי זה,תמונות צבעוניות הממחישות את הבריאה.

בת-חן מנחם
בת-חן מנחם
2. הכרזה מעוצבת על פסוק מספר דברים ו', יח'.  בשיעור דנו בשאלת "החידוש" שמציג פסוק זה לעומת הציוויים הקודמים המצווים את עמ"י ללכת בדרך ה' ולקיים את המצוות. בעזרת הכרזה פתחתי בפניי הבנות את השאלה האם יש הבדל/חידוש בפסוק. הכרזה נעימה לעין הן מבחינת הצבעים של הרקע והפונט וכן מבחינת סידור המילים על גבי הכרזה. ניתן כך לראות כל מילה בנפרד ובכך היתה לתלמידות יכולת לנסות "ולפרש בעצמן" כל מילה ומילה. כאשר המילים מסודרות "אחת על גבי השנייה" כל מילה מבודדת ולכל מילה יש משמעות. הרקע מוסיף משמעות ל"למען ייטב לך"- ז"א שמוצגת פה תמונה שהיא אחד מהדברים הטובים שהקב"ה מבטיח להולכים בדרכיו- שדות מלאי תבואה. 
כמובן שהבאנו בכיתה את פירוש רש"י לפסוק לפי "ועשית הישר והטוב"- והי פשרה, לפנים משורת הדין. 
חשוב לציין שבכוונה לא ניסיתי להביא לידי ביטוי את פירוש רש"י בכרזה עצמה אלא להעזר בה כדי לתת לתלמידות במה להציע את פירושן. 

משה זיסמן
משה זיסמן
הבעיה המרכזית שעלולה להיות בשימוש בתמונות בשיעורי תנ"ך היא שהתלמידים ינעלו על אותה אותה תמונה ולא יקבלו פירושים אחרים. בנוסף קיים חשש  של פגיעה בדמויות המקראיות.

לגבי הכרזה:
א. יש קומפוזיציה -איזון בן שני הצדדים ולכן הכתב נמצא בחלק העליו ן ימני וכנגדו בחלק התחתון שמאלי.
ב. יש בכרזה סיפור- 2 תמונות עם קשר ביניהן -מטרת היציאה ממצרים היא לעבוד את ה' במקדש.
ג. אין יותר מידי אלמנטים (מלבד 2 תמונות וכיתוב) וזה נותן לצופה אפשרות להבין את העניין מבלי להתבלבל.
ד. לגבי היררכיה ויזואלית -בכרזה זו לא נעשה שינוי בגודל הכתה -כל הכתב באותו גודל.
ה. נעשה שימוש באותו פונט בשביל להראות את הקשר ביניהן ושלא לבלבל. הקריאה נעשת מלמעלה למטה.

ובעניין הכרזה שלי... 
-דומה אבל מכיוון אחר:
גם בכרזה שלי יש סיפור של 2 תמונות -כנגד הציווי להשליך את הבנים ולהטביעם ביאור אומרת התורה שהמצרים טבעו בים סוף.
התנין הוא אחד הסמלים של היאור ושל מצרים כולה ומאיים על ילדי ישראל ולכן בחרתי להתרכז בו.
גם אני דאגתי שתהיה קומפוזיציה -2 התמונות באותו גודל ובאותו מרחק מהשוליים, גם לגבי הכתב בחרתי למרכז אותו -כנגד הכיתוב למעלה מגיע הכיתוב למטה.
העדפתי לתת היררכיה בגודל הכתב ולהדגיש את היאור כנגד ים סוף.
הקריאה מלמעלה למטה ובאותו פונט.
נגה סולימן
נגה סולימן
לשאלה- התנ" ך הוא לא סרט ולא סיפור. אם נרגיל את התלמידים לשימוש בתמונות הם יחפשו לימוד כזה, קליל יותר ולא עמוק.
המטלה:
א. בכרזה אפשר לראות את האיזון ושמירה על יציבות- המילים כתובות בדיוק מול אחת לשניה. הכתב זהה, הצבע שונה. 
האיזון בא לידי ביטוי גם בההבדל בין הלילה במצרים לבין היום במקדש.
מהכיתוב והתמונות ברור היכן ועל איזו דילמה מדובר. הכרזה מציגה באופן ברור את המטרה שלשמה יש לשחרר את העם. 
אין בלגן בכרזה, האמירה ברורה וחד משמעית ולא מערבבת עוד גורמים כמו עשר המכות וכו.
מתאימה לתליה.
ב. הכנתי כרזה על דילמה קשה ומוכרת- עקידת יצחק.
ניסיתי להדגיש את הקושי בציווי האלוקי לבין ההבטחה שהיתה לא הרבה לפני כן, לעם שלם שיוולד מיצחק דווקא.
לכן יש שמיים וארץ, כיתוב שחור מול כיתוב לבן. הציווי חד משמעי וגם הברכה חד משמעית.
אז יש איזון בין שני הצדדים, ונקודת הקושי מתחדדת. 
אין הרבה אלמנטים, הדמות של אברהם שחורה.
אפשר להגיד שמה שתופס את העין זו המחשבה של אברהם ואז הדברים של ה' שעומדים כ"כ בניגוד.
חשוב להגיד בכיתה, שזו דרך אחרת לפרש את המקום הנפשי של אברהם אבינו. ויש פרשנים שאומרים שהוא ניגש בלי הרהורים לציווי,

יש לציין שהאתר היה מאוד לא נוח לי לשימוש.. בהתחלה ניסיתי לפתוח אותו והרימון לא נתן לי ואז כבר עיצבתי פוסטר בוורד והוא נתן משהו יותר עמוק ממה שהצלחתי באתר. מה שכן מוצלח באתר אלו התמונות היפות שלו. אבל חוץ מזה לא כ"כ נוח לעבוד איתו ולעצב בו.
וגם רוב האלמנטים בו הם בתשלום...
ורדית אלטשולר-3.
 ורדית אלטשולר-
3. א הכרזה "שלח את עמי ויעבדוני"- הטקסט קצר ומביע את הרעיון שבכרזה.
התמונה מחולקת ל2 ומביעה את הניגודיות שבין מצרים מקום של עבודה זרה לעבודת ה'.
בתמונה של מצרים מוצגת הפירמידה במרכזה מפוסלת דמות אדם. הפירמידות, סמל לעבודה זרה משם מבקש משה מפרעה לשלוח את עמ"י. היעד: לעבוד את ה'. עבודת ה' מיוצגת בבית המקדש.
אפשר לראות שתמונת מצרים כהה לעומת התמונה המאירה של בית המקדש. 
ב. עגלה ערופה:
בספר דברים מובא מקרה בו נמצאה גופה בשטח פתוח ולא יודעים מי הרוצח. זקני העיר מצווים לקחת עגלה לערוף את ראשה ולהצהיר: "ידינו לא שפכו את הדם  הזה".כלומר, שאין להם אחריות אפילו עקיפה לרצח. נחמה ליבוביץ בעקבות  פירוש רש"י מסבירה  שהמושג אחריות על מותו של אדם אינה חלה רק על הרוצח אלא אחראי לה הציבור כולו. סדרי החברה, מערכות המשפט והחינוך וכו...

הרב רפי פוירשיין מסביר שמשמעות הפסוק  היא לקיחת האחריות של הרשויות לשפר את המצב הקיים.
בכרזה זו רציתי לבטא, ולהביא לדיון כיתתי את השאלה האם בכל מקרה של הרג החברה אחראית? לדוגמא-  מי אחראי לתאונות דרכים? האם זו רק אחריות החברה? האם החברה יכולה להתנער מהאחריות ולהטיל את האשמה על האדם הפרטי?  האם האדם יכול להתנער מאחריות ולהגיד "הכביש היה משובש" או שהוא צריך לנהוג בהתאם לתנאי הכביש? (אפשר להעזר בכרזה זו גם לרוצח בשגגה. איזה שוגג זה? אנוס, קרוב למזיד, או שוגג)

בכרזה זו יש גם ניגודיות בין הירוק הפורח מסביב לבין הכביש הסדוק, האפור.

הכיתוב  באדום כהה מסמל את הדם שנשפך.

כשלימדתי את נושא "עגלה ערופה"- הראתי את הכרזה בכיתה והיא עוררה לדיון על מידת האחריות של הפרט ומידת האחריות של הרשויות למקרי הרג שונים.

יעל גרוסברג בכרזה זו ניסיתי להמחיש את דברי שמואל אל העם לפני מותו (שמואל א, פרק יב'). הוכחתו של שמואל לנכונות דבריו הינה ע"י שלטון ה' על הטבע.
יעל גרוסברג                          בכרזה זו ניסיתי להמחיש את דברי שמואל אל העם לפני מותו (שמואל א, פרק יב'). הוכחתו של שמואל לנכונות דבריו הינה ע"י שלטון ה' על הטבע. 
אותו הזמן- ימי קציר חיטים היה, על כן התמונה הראשונה מראה שדה חיטים ביום שטוף שמש
ומיד לאחר מכן- נפתחו ארובות השמיים והשדה הוצף בגשם, וזו התמונה השנייה
-המחשת הדברים לתלמידים ע"י תמונות מהטבע, ממחישה מאד את הניגודיות וגודל הנס שנעשה שם.

מבחינת עקרונות יצירת כרזה:
אין ריבוי אלמנטים, ישנה חלוקה ברורה בין הטקסט לבין התמונה, התמונה תופסת את מרכז המקום, הכרזה נעימה לעין, ישנה הירארכיה ויזואלית ואחידות, הצבעים בכל אחת מהתמונות מותאמים לאווירה, ניגודיות הצבעים מעצימה את התוכן, ישנו איזון בכרזה.

מירב קוינט
מירב קוינט
1.      א. הכרזה מאוזנת. שתי תמונות מרכזיות וכיתוב אחד כנגד השני.
ב. עניין. אין ריבוי אלמנטים. שתי תמונות שמעבירות את הסיפור. מאד ברור מה המסר. 
ג. מעוצב בגובה, מתאים כפוסטר לתליה בכיתה
ד. היררכיה ויזואלית – אין היררכיה ויזואלית. המילים באותו גודל ולמרות שהצבעים שונים שניהם כהים וקשה לתעדף אחד מהם. גם התמונות באותו גודל.
2. בחרתי להכין כרזה העוסקת ברשימת הדברים אותם המרגלים צריכים לבדוק בארץ ישראל. דרך הכרזה התלמידים צריכים להבין שיש כאן שני נושאים אותם המרגלים צריכים לבדוק. לכן הפסוקים שמדברים על העם והארץ מופיעים בגדול. לכן גם התמונות מדגישות ארץ ואנשים (עם). 
ביום חמישי אשתמש בגרזה ואעדכן בהמשך...
יעקב שוהם
יעקב שוהם
הכרזה עוסקת בזמן לאחר נתינת העונש של חטא המרגלים.האנשים שרוצים לעלות כדי לתקן את חוסר רצונם לעלות לארץ לאחר שהמרגלים חזרו. כפי שמתואר בפסוקים הם נענשו -על אף שרצונם לעשות רצונו.
התשובה לכך-"מאוחר מידי.
הכרזה מחולקת לשני חלקים החלק התחתון מסמל רצון לחזור ולעשות רצון ה' החלק העליון יש בתמונה יד עצירה ושעון. האומר זה לא הזמן אין כניסה לארץ ישראל.
התמונה תמחיש ללומדים לא לפספס את המומנט של עשיית רצון ה ואמונה בו בזמן הנכון.
ליאת קלמן
ליאת קלמן
1.הבעיות בשימוש בתמונות:
ריבוי המחשות מקטין ומצמצם את היכולת המופשטת של הילד לעבד את הדברים בצורה רוחנית, ומקבע אצלו את המבט החזותי שחווה. מעבר לכך, לעתים, ציור של דמות עשוי להיות זר לעולמו הרגשי של ילד מסויים, ועלול לגרום לו חוסר סימפטיה לדמות. לכן אם מורה מחליט להביא תמונה-חשוב שידגיש שזה רק ציור שמישהו צייר ושכל אחד יכול לצייר זאת אחרת!
2.בכרזה המצורפת נראה שמיושמים עקרונות יצירת כרזה. איזון-שתי התמונות נמצאות אחת מעל השניה במרכז הדף. באמצעות התמונות בולט הניגוד בין העבדות לחרות. התמונה העליונה קודרת ושחורה ואילו התחתונה מלאת אור וקדושה. הכיתוב מצומצם -קצר וקולע נעשה באמצעות אותו גופן ואותו גודל והצבעים שוב מדגישים את הניגוד.
3. הכרזה שהכנתי  עוסקת בתפילת אברהם על אנשי סדום. באמצעות הכרזה באים לידי ביטוי תכונותיו של אברהם הצדיק, איש החסד והאכפתיות שמתאמץ למצוא זכות ומתפלל להצלתם של אנשי סדום הרשעים, אולי יש 50 צדיקים בעיר וכו'.
הרקע של הכרזה ירוק +עץ והוא מסמל שלושה דברים:
א. האזור של ערי הככר שהיה פורה לפני ההרס.
ב. אברהם הצדיק נמשל לעץ ("צדיק כתמר יפרח")
ג. העץ מסמל את מקור החיות והצמיחה ואת זאת אברהם מבקש מה'. להשאיר חיים במקום!
המילה אולי חוזרת 6 פעמים בתפילתו  של אברהם והיא מבטאת את ענווותו ואת מאמצו למצוא נקודת זכות אפילו אצל הרשעים.
את הכרזה הראתי לתלמידות בסיום הפרק ומתוך כך דיברנו על תכונותיו של אברהם בפרקנו (וזה העצים עוד יותר את הניגוד בין אברהם הצדיק לאנשי סדום הרשעים)
רביבבעדני
רביבבעדני
לשאלה:
שימוש בתמונות עלול לאבד את חזותיות התנ"ך עצמו.
למטלה:
א. בכרזה המצורפת יש הקפדה על ניגודיות תוך כדי שמירה על איזון. ניגודיות בין שני חלקי הטקסט, הצבע שלו, וצבע התמונות, ושמירה על איזון במיקום בין שתי התמונות והטקסט.
הניגוד מצליח לבטא את המסר- הניגוד בין שעבוד לגאולה, בין עבר לעתיד. האיזון מאפשר את הוצאת הבנת הפסוק מידי פשוטו.
עם זאת לא היה שימוש ב"איי קצ'ר" 
מאיר לוי הודיות
מאיר לוי הודיות
1. בכרזה שיצרתי הצגתי את גירוש הגר וישמעאל מבית אברהם בהוראתה של שרה.
ניסיתי להמחיש את הדילמה שעוברת הגר האם ביחס לבנה, כאשר נגמרו המים וליבה יוצא אל בנה והיא לא יכולה לראות אותו שהוא גווע מצמא ולכן היא מתרחקת ממנו.
הכרזה נוצרה על פי הקווים המנחים :
1. איזון- הצעדים מול המילים
פחות מלל יותר חזותי.
יצרתי עניין כאשר הדגשתי את הצעדים , כל צעד מלווה במחשבה של הגר.
הרי יש לנו פער מקראי- הקורא לא יודע מה המחשבות שלה בהליכתה במדבר.
שימוש בצבעים של מדבר, שקט, עצבות, בדידות.
טרם השתמשתי בכרזה זו בכיתה.
תירצה שטיינמץ 1.
 תירצה שטיינמץ 
1. בכרזה שהוצגה במטלה  מועבר מידע ברור ומעניין, באופן קל להבנה, השימוש במילה אחת בחלק התחתון , ובביטוי אחד בחלק העליון מבטאים את הרעיון, .צבע הרקע משלים, ויש איזון גם בצבעים בכרזה עצמה, בתמונה העליונה מראה קודר המשרה אווירה של קושי/ עבדות, והתמונה התחתונה צבעונית- אוירה משוחררת של בני חורין ההולכים לעבוד את ה'. 
  יש משחק בעיצוב הכיתוב  ובצבעים בצד שמאל בתמונה העליונה, וצד ימין למטה בתמונה השנייה.
2.בחרתי בכרזה שעיצבתי  את  חטא המעפילים - במדבר פרק יד פס' מ-מה 
 בחרתי בשימוש בחיצים למעלה ולמטה להראות את העליה והמאמץ הגדול  שלהם - בצבע ירוק המבטא התחדשות,  וזה לכאורה החטא, 
והצבע השחור של החץ היורד זו הנפילה העונש. 
 גם גובה ההרים מרשים ומתייחס לפסוק ויעפילו לעלות אל ראש ההר... למרות הקושי שבעליה. 
צבע ההר בכוונה כהה  וקודר ולא חום ועליו צמחיה ירוקה, 
 בכיתוב בכרזה השתמשתי בצבעים ניגודים השחור  והאדום לבטא את המסר במעשיהם של החוטאים. 
בכוונה לא רציתי להוסיף דמויות אנשים עולים ויורדים כדי להשאיר מקום לדמיון של התלמידים, וכדי לא להכנס למציאות שתוריד מהערך  של התורה
לגבי הדמות היחידה במרכז הכרזה להמחיש  במבט את היחס בין האדם להר.      


 
  


רוחמה פוזן
 רוחמה פוזן
רוחמה פוזן
 רוחמה פוזן
רוחמה פוזן
רוחמה פוזן
בחרתי את ישעיה פרק ה' בשביל הכרזה, החלק השני של הפרק בנוי מקריאות "הוי"- אשר חלקן מכילות ניגודיות בין חטאי העם לבין העונש שיקבלו- מידה כנגד מידה.
בכרזה שעיצבתי ישנן שתי תמונות -אחת מייצגת את החטא ואחת את העונש הצפוי, כאשר גם הכיתוב מופיע בהתאם.(לצערי בעת ההורדה של הכרזה מאתר כנבה לכאן קפצה המילה "ירדופו" לשורה אחרת, לא הצלחתי לשנות את זה, זה אמור להיות בשורה אחת. כמו כן לא הצלחתי לסמן גרשיים או 3 נקודות כך שיופיעו במקום שהתכוונתי)
הרקע שבחרתי וגם הגוונים מבשרים בעיניי קדרות וסערה שמתקרבת.
המחשבה שלי היתה לתת לתלמידים , לאחר שראו את הדוגמא, לעצב כרזות נוספות לקריאות ההוי האחרות בפרק.
אני חושבת שהפרק הזה מתאים לכרזות מכיוון שהנביא מעוניין לפרסם את דבריו לרבים ולהעביר את מסריו באמצעים נוספים וגם חזותיים, וזה בעצם מאפשר לתלמידים "להיכנס לראש" שלו ולחשוב כיצד יוכל להשיג את מטרתו ולפנות ללב העם.
[כמובן שלא בכל מקרה ולא בכל תמונה מתאים  להשתמש בשיעור תנ"ך, ואת זה חייבים להבהיר לתלמידים]
מוריה רלב"ג
מוריה רלב"ג
משום מה לא רואים את כל הפוסטר בלוח,צריך ללחוץ עליו כדי לראות...
הפוסטר מסמל את הגאולה כפי שמופיעה בספר יחזקאל  שהארץ תשא פרותיה.
השתמשתי בניגוד כאשר בחלק העליון הבאתי שתי תמונות [אמנם יצאו מטושטשות] המתארות את ארץ ישראל בשיממונה לעומת החלק התחתון שהוא עשיר יותר ובו תמונות של פרות ופריחה בארץ ובאמצע טקסט קצר .
נגודיות הצבעים והמיקום יוצרות עניין והכיתוב הקצר מעביר את המסר
מוריה רלב"ג
מוריה רלב"ג
שימוש בתמונות:
השימוש בתמונות מצמצם את הדמיון של התלמיד ומקבע לו תמונה שלא בהכרח נכונה,ובגיל בוגר יותר קשה מאד להשתחרר מהתמונה שנחקקה.
ענבל חנוכה/ הודיות
ענבל חנוכה/ הודיות
התייחסות לכרזה שהוצגה במטלה:
אנחנו רואים שימוש בעקרונות לעיצוב כרזה: 
צמצום- מעט מלל.
קיים איזון שכן יש 2 תמונות, אחת למעלה והשנייה למטה.
גם המלל מונח בכרזה באופן שיוצר איזון ( מצד לצד ).
קיימת אחידות בפונטים של הכתב, גודל זהה.
יצרית עניין- לא היה שימוש בדמות של פרעה אלא בפסל. 
איי ק'צ'ר- שימוש בשורש ע.ב.ד , שכיח בסיפור. עבודת פרך מול עבודת ה'- משחק מילים.

רונן לובושיץ
רונן לובושיץ
שימוש בתמונות בשעורי תנ"ך
לדעתי, הדבר בעייתי בגיל הרך, כי מה שמתקבע בגיל זה, נשאר, פעמים רבות, לכל החיים.
 למשל:
* למלאך יש כנפיים
* אברהם העשיר יושב בפתחו של אוהל בודד "כחום היום"
רונן לובושיץ
רונן לובושיץ
לכרזה
להסברים על התהליך
דפנה גורן
 דפנה גורן
סמואלס חגית
 סמואלס חגית - עקדת יצחק
1. הכרזה שהוצגה במטלה: יש איזון, יש מעט מלל וניגודיות ברורה.
2. בכרזה שיצרתי ניסיתי להעביר את המבחן העצום בו היה נתון אברהם אבינו. ההמחשה של שמחה מצד אחד על היותו אב והציוי האלוקי  מאידך ממחישים ולו המקצת את הדילמה האישית בה היה נתון אברהם . גודל הניסיון . השתמשתי בכוונה ברקע של דימדומים לכתב כדי לתת נופך של "יום הדיון" .ערב , הגנות נושרות החרדה משתלטת.  ( טרם השתמשתי בה בכיתה)
מקווה שהצלחתי
דפנה גורן
 דפנה גורן
חגית סמואלס
 חגית סמואלס 
מטלת כרזה- שביט הראל
מטלת כרזה- שביט הראל
מטלה- כרזה.

3 .בצעו את המטלות המצורפת:
א. כיצד מיושמים או לא מיושמים עקרונות יצירת הכרזה בכרזה המצורפת
בקובץ זה?
קופמזיציה ואיזון- יש איזון בכרזה , ניתן לראות שחלק מהפסוק מופיע בצידו הימני העליון והחלק השני בצידו השמאלי התחתון,שתי תמונות, אחת בכל חלק.
 אייי קצ'ר- כרזה מאוד ממוקדת כאשר שתי התמונות לוכדות את מרחב העין והפסוקים מלווים, כל אחד בצבע אחר.
 עניין- יש קשר הגיוני בין התמונות לפסוקים – הפרמידה בשלח את העמי לבית המקדש- ויעבדוני.
 המסר- בהירות בהעברת המסר של מהות יציאת בני ישראל ממצרים- לבנות את בית המקדש ולא לעבוד את פרעה יותר.
 פורמט- שימוש בפוסטר לאורך ולא לרוחב.
 היררכיה ויזואלית- קודם תחילת הפסוק והתמונה הרלוונטית ואחר כך התמונה והמשך הפסוק.
 פונטים ובולדים אחידים בגודלם כדי להשוות בין המסר- שלח את עמי- ויעבדוני.(למרטת שאני הייתי מדגיש יותר את "ויעבדוני".

ב. מטלת ביצוע:

• נושא / דילמה / רעיון או מטלה לתלמידים שאתם רוצים להציג בפניהם באופן חזותי:
 בחרתי להציג בפניהם את ההבטחה של ה' לאברהם שזרעו יהיה רב ככוכבים אשר אי אפשר לספור על פי פסוק טו בפרק ה בבראשית..

•סקיצה ובה עיקרי המידע שאתם מעוניינים להציג לפי מדרג חשיבות:
הרקע יהיה שמיים עם הרבה כוכבים, הפסוק יהיה בחלק העליון המרכזי- (בא מהשמיים), ובחלק התחתון יהיה איור של מחשבון כדי להראות שאי אפשר באמת לחשב..

עיצוב הכרזה על פי קווים מנחים:

הכרזה עוצבה בצורה שמימית כאשר האיזון והמסר מתרכז באמצע הלוח, הפסוק והמחשבון תופסים את העין והתחושה העוברת בכרזה היא אי היכולת האמיתית לספור את הכוכבים וכך באה לידי ביטוי עוצמת ההבטחה של ה' לאברהם.

ענבל חנוכה
ענבל חנוכה
כפר הנוער הודיות
מטלה  כרזה

יצרתי כרזה סביב הסיפור: יוסף ואחיו.
התמקדתי ברעיון מרכזי בסיפור והוא: "כתונת הפסים ".
רציתי להעביר את המשמעות של כתונת הפסים, מעבר להיותה בגד מיוחד /מלכותי.
מה אירע בעקבות כתונת הפסים? אילו רגשות הועברו דרך כתונת הפסים? רגש של קנאה? שנאה? אהבה מועדפת?
העקרונות בעיצוב כרזה באו לידי ביטוי בכרזה שהכנתי באופן הבא:
א. איי קצ'ר-השתמשתי באייקון שקשור לסיפור. הכתונת היא משמעותית בסיפורי יוסף ( ובכלל הבגד )
ב. יצרתי איזון: הכותרת במרכז,
מתחת לכותרת כתבתי באותו כיוון את המילים השונות.
ג. יצרתי עניין- הבעתי תזה מסוימת. גם רש"י מדבר על משמעות הפסים.
בנוסף כאשר לא כתבתי את המילה פסים אלא יצרתי רקע של פסים יצר עניין ומיקוד. בתוך האות ו' של המילה כתונת שילבתי טיפות דם המרמזות על הבגד הטבול בדם שהציגו האחים ליעקב.
ד. צמצום בכרזה: השתמשתי במעט אלמנטים.
ה. פורמט המתאים למחשב.
ו. קיימת היררכיה ויזואלית: מהחשוב לפחות חשוב. המילה כתונת היא הגדולה ביותר. השתמשתי באותו פונט במשפטים. סה"כ השתמשתי בשני גדלים מבחינת הכיתוב.
* טרם השתמשתי בכרזה זו בכיתה שכן עדיין לא הגענו לסיפורי יוסף.

התייחסות לשאלה- שביט הראל לדעתי מצד אחד הנוער של היום זקוק להמחשה ולהמשגה ומצד שני אין לנו רשות לרדת ולצייר את התורה בצורה שתוזיל אותה, על כן יש לתת את הדעת על המינון והמטרה העומדת מאחורי הבחירה לאייר לצייר או להמשיג.
התייחסות לשאלה- שביט הראל לדעתי מצד אחד הנוער של היום זקוק להמחשה ולהמשגה ומצד שני אין לנו רשות לרדת ולצייר את התורה בצורה שתוזיל אותה, על כן יש לתת את הדעת על המינון והמטרה העומדת מאחורי הבחירה לאייר לצייר או להמשיג.
"אם ראשונים כמלאכים אנו כבני אדם, ואם ראשונים כבני אדם אנו כחמורים"
"אם ראשונים כמלאכים אנו כבני אדם, ואם ראשונים כבני אדם אנו כחמורים"
אחת הבעיות העיקריות בעייני בציור אבות האומה ובכלל בדמויות מקראיות היא החשש שדמויות אלו לא יוצגו בכבוד הראוי להן, העוז והענווה שבדוד האהבה וההוד שבאהרון, תכונתיהן הנעלות מהוות חלק בלתי נפרד מדמותן ויש לוודא כי מעלתן בקדושה תבוא לידי ביטוי בתמונה והקושי שבדבר מהווה את הבעיתיות לא פשוט להביע תכונות ומדרגות שכאלו. דפנה גורן.
'ולא תעשו לכם פסל וכל תמונה'
'ולא תעשו לכם פסל וכל תמונה'
הדמויות המקראיות, מוטב שישארו חסרי פנים וזהות. כל תלמיד ידמיין אותם כמראה אבותיו הוא... חגי

# data[].attributes.body
הכרזה שמצורפת מאוד ברורה וחדה מבחינת המסר שלה. בתמונה הראשונה- הצבע יותר קודר הן באותיות והן ברקע ובתמונה המצורפת וניתן לחוש את הסבל של עבודת הפרך של עם ישראל- ללא מטרה אלא להבל ולריק. בתמונה השניה ניתן לראות את השמחה, הציפיה והערגה של כולם ביחד שהגיעו לבית המקדש בתיפארתו. כל הצבעים יותר השמחים- עושים זאת. יתכן ולפי ההסבר כיצד להכין כרזה שצריך פחות אובייקטים ויותר חדות אז צריך פחות. אך כל האנשים שעומדים שם והערגה לכיוון המקדש יוצרים הבנה ושמחה מלאה של הנמצאים במקום.
בכרזה שהכנתי לקחתי את הרעיון שזבולון לחוף ימים ישכון- והתמונה שמצורפת בה רואים את חוף הימים. עדיין לא הגעתי לפרשה זו בחומש כך שלא יכלתי להשתמש זאת בכתה.
הבעיות העלולות ליווצר כאשר מראים לילדים תמונות בגיל צעיר- זה שהם לומדים את הנושא כך שמתקבע אצליהם התמונה שראו, בין אם היא נכונה ובין אם לא, וזה הולך איתם הלאה. מה גם, שילד קטן מספיק לספר לו והוא יחשוב בראשו כיצד נראות הדמויות והמיקרה וכמובן לפני כן לקרוא ולהכין את השיעור ולשים לב שאנו לא אומרים דברים לא מדוייקים שהילד כך יעביר לדורות וכן להעצים את דמות האבות והקדושים אצל הילדים- כל מעשה שעשו היה בכוח הקדושה והעוצמה שלהם וחשוב שילד ילך עם מטרה ברורה להיכן לשאוף כל החיים. דור העתיד תלוי בנו.

# data[].attributes.headline
עידית קצבורג

# data[].attributes.subject
עידית קצבורג

# data[].attributes.body
ניתוח הכרזה "שלח את עמי ויעבדוני":
הצבעים- שלח את עמי- בשחור, ובכחול- ויעבדוני. אם יש פה כוונה, השחור מסמל את העבדות והכחול מייצג נינוחות. הכיתוב נמצא בצד אחד למעלה ובצד שני למטה, אולי זה מסמל את השינוי במצב. הייתי שמה את הכיתוב העליון בצד שמאל ואת התחתון בימין, כדי ליצור אי נוחות למתבונן, כמו אי הנוחות של העבדות במצרים, ואת המצב הרצוי והטוב בתמונה של בית המקדש.

התמונה של מצרים היא כהה, מאיימת, הספינקס מצוייר מגובה נמוך, ויוצר תחושת איום תחת משהו גדול, והתמונה של עבודה בביהמ"ק היא בהירה וממרחק מסויים, מגובה שנותן לאדם תחושה אנושית ונעימה יותר.
הכרזה לא ממש מוצלחת בעיני, כי

יש בכרזה הרבה פרטים, דורש עיון וכמה שניות להבין מה בכלל נמצא בכרזה. הייתי מקטינה את התמונות או שמה אותן זו לצד זו. הצבע של הרקע לא מתאים לאווירה של התמונה השניה, צריך היה לבחור צבע שיכיל גם את התוכן של התמונה השניה.
מטלת ביצוע:
בחרתי את המילים "לעבדה ולשמרה", בראשית ב', יח', ואת המדרש על ה"סיור שהקב"ה עושה לאדם הראשון ומבהיר לו עוד מרכיב בבחירה החופשית שלו. בחרתי בצבעי הירוק בטבע עבור הרקע, ובתמונה מאד רכה והרמונית, כדי לרמוז על התחושה בגן עדן (על פי הבנתי...) מצאתי עוד תמונה של USB שצומח בין צמחים, וזה מסמל בעיני את ההתפתחות של העולם, הטכנולוגיה והשכלול, תוך שילוב עם הטבעי, מבלי לפגוע בו. הכרזה מסמלת בעיני את שתי המילים החשובות כל כך, שנוגעות בכל תחום בחיים שלנו, ותמרור האזהרה שבמדרש: על האחריות הגדולה שאנחנו צריכים לנקוט בה, כדי לא להרוס את ההרמוניה הזאת.
השתמשתי בצבעי הירוק בלבד, כדי לשמור על איזון, ולהעביר את המסר של שמירה על איזון וכמה שפחות להפריע לטבע.

# data[].attributes.attachment_link.title
לעבדה ולשמרה

# data[].attributes.body
הבעיות העלולות להיות בשימוש בתמונות:
כאשר אנו משתמשים בתמונות, הדבר מקבע אצל התלמידים מראה וסיטואציה מסויימים, וממילא נקלט פירוש מאוד מסויים. גם אם אין זה בכוונתנו.
צריך מאוד להיזהר שהשימוש הויזואלי בשיעור לא יוריד את רמת ההבנה של התנ"ך ויהפוך להיות המוקד במקום להיות במקום המתאים לו - אמצעי עזר להבנת התנ"ך.

# data[].attributes.headline
יוחאי גרוסברג

# data[].attributes.subject
יוחאי גרוסברג

# data[].attributes.body
א. לגבי השאלה -
בשימוש בתמונות בשיעורי תנ"ך צריך להיזהר שהתמונות לא יציגו תמונה שונה מהנלמד ויביעו מסרים בעייתיים. כמו ע"י דמויות מסויימות. כמו שהיה ניתן לראות במפגש האחרון.
ב. לגבי הכרזה:
הכרזה מהווה שילוב בין טקסט לבין תמונה ורקע.
בכרזה השתמשתי באפקט המביע גאולה - עיגול הפורץ החוצה.
התמונה מביעה את המסר - פריחה ופירות.
ישנו איזון בכרזה על ידי נתינת קומפוזיציה משלימה משני הכיוונים הנגדיים.
השימוש בצבע הסגול כרקע מעצים את הפירות אשר מהווים את עיקר המסר של הכרזה.

# data[].attributes.attachment_link.title
ואתם הרי ישראל ענפכם תתנו ופריכם תשאו לעמי ישראל כי קרבו לבוא! (1)

# data[].attributes.body
קופמזיציה ואיזון- מחד ניתן לראות שיש איזון בכרזה , ניתן לראות שחלק מהפסוק מופיע בצידו הימני העליון והחלק השני בצידו השמאלי התחתון,שתי תמונות, אחת בכל חלק מאידך אותי זה קצת מפזר..
אייי קצ'ר- כרזה מאוד ממוקדת כאשר שתי התמונות לוכדות את מרחב העין והפסוקים מלווים, כל אחד בצבע אחר.
עניין- יש קשר הגיוני בין התמונות לפסוקים – הפרמידה בשלח את העמי לבית המקדש- ויעבדוני.
המסר- לדעתי אוסף הפרטים מטשטשים קצת את העברת המסר וכדאי לצמצם במספר האלמטים בכרזה, פורמט- שימוש בפוסטר לאורך ולא לרוחב.
היררכיה ויזואלית- הפסוק מחולק לניים וזה סביר.
פונטים ובולדים אחידים בגודלם כדי להשוות בין המסר אבל אולי הייתי מדגישה ומגדילה אותם יותר.

ב. מטלת ביצוע:

• נושא / דילמה / רעיון או מטלה לתלמידים שאתם רוצים להציג בפניהם באופן חזותי:
בחרתי להציג בפניהם את הפסוק המתאר את תחילת הבריאה של היום השלישי ובו המים מתקבצים אל מקום אחד ונראית היבשה.

•סקיצה ובה עיקרי המידע שאתם מעוניינים להציג לפי מדרג חשיבות:

החלק העליון של הכרזה יתאר את המים המכסים כל פינה בארץ והחלק התחתון יתאר את היבשה כאשר המים כבר מקובצים לימים.

עיצוב הכרזה על פי קווים מנחים:

הכרזה עוצבה על פי שני חלקים ברורים כאשר האיזון והמסר מתרכז באמצע החלק השני, הפסוק מחלוק גם ה וא לשני החלקים והתחושה העוברת בכרזה היא המשמעות של איסוף המים לטובת חשיפת האדמה, וגם ההבנה שבראשית כל העולם היה מים עד ציווי זה,תמונות צבעוניות הממחישות את הבריאה.

# data[].attributes.body
2. הכרזה מעוצבת על פסוק מספר דברים ו', יח'.  בשיעור דנו בשאלת "החידוש" שמציג פסוק זה לעומת הציוויים הקודמים המצווים את עמ"י ללכת בדרך ה' ולקיים את המצוות. בעזרת הכרזה פתחתי בפניי הבנות את השאלה האם יש הבדל/חידוש בפסוק. הכרזה נעימה לעין הן מבחינת הצבעים של הרקע והפונט וכן מבחינת סידור המילים על גבי הכרזה. ניתן כך לראות כל מילה בנפרד ובכך היתה לתלמידות יכולת לנסות "ולפרש בעצמן" כל מילה ומילה. כאשר המילים מסודרות "אחת על גבי השנייה" כל מילה מבודדת ולכל מילה יש משמעות. הרקע מוסיף משמעות ל"למען ייטב לך"- ז"א שמוצגת פה תמונה שהיא אחד מהדברים הטובים שהקב"ה מבטיח להולכים בדרכיו- שדות מלאי תבואה.
כמובן שהבאנו בכיתה את פירוש רש"י לפסוק לפי "ועשית הישר והטוב"- והי פשרה, לפנים משורת הדין.
חשוב לציין שבכוונה לא ניסיתי להביא לידי ביטוי את פירוש רש"י בכרזה עצמה אלא להעזר בה כדי לתת לתלמידות במה להציע את פירושן.

# data[].attributes.body
הבעיה המרכזית שעלולה להיות בשימוש בתמונות בשיעורי תנ"ך היא שהתלמידים ינעלו על אותה אותה תמונה ולא יקבלו פירושים אחרים. בנוסף קיים חשש  של פגיעה בדמויות המקראיות.

לגבי הכרזה:
א. יש קומפוזיציה -איזון בן שני הצדדים ולכן הכתב נמצא בחלק העליו ן ימני וכנגדו בחלק התחתון שמאלי.
ב. יש בכרזה סיפור- 2 תמונות עם קשר ביניהן -מטרת היציאה ממצרים היא לעבוד את ה' במקדש.
ג. אין יותר מידי אלמנטים (מלבד 2 תמונות וכיתוב) וזה נותן לצופה אפשרות להבין את העניין מבלי להתבלבל.
ד. לגבי היררכיה ויזואלית -בכרזה זו לא נעשה שינוי בגודל הכתה -כל הכתב באותו גודל.
ה. נעשה שימוש באותו פונט בשביל להראות את הקשר ביניהן ושלא לבלבל. הקריאה נעשת מלמעלה למטה.

ובעניין הכרזה שלי...
-דומה אבל מכיוון אחר:
גם בכרזה שלי יש סיפור של 2 תמונות -כנגד הציווי להשליך את הבנים ולהטביעם ביאור אומרת התורה שהמצרים טבעו בים סוף.
התנין הוא אחד הסמלים של היאור ושל מצרים כולה ומאיים על ילדי ישראל ולכן בחרתי להתרכז בו.
גם אני דאגתי שתהיה קומפוזיציה -2 התמונות באותו גודל ובאותו מרחק מהשוליים, גם לגבי הכתב בחרתי למרכז אותו -כנגד הכיתוב למעלה מגיע הכיתוב למטה.
העדפתי לתת היררכיה בגודל הכתב ולהדגיש את היאור כנגד ים סוף.
הקריאה מלמעלה למטה ובאותו פונט.

# data[].attributes.attachment_link.title
כל הבן הילוד היאורה תשליכוהו (2)

# data[].attributes.body
לשאלה- התנ" ך הוא לא סרט ולא סיפור. אם נרגיל את התלמידים לשימוש בתמונות הם יחפשו לימוד כזה, קליל יותר ולא עמוק.
המטלה:
א. בכרזה אפשר לראות את האיזון ושמירה על יציבות- המילים כתובות בדיוק מול אחת לשניה. הכתב זהה, הצבע שונה.
האיזון בא לידי ביטוי גם בההבדל בין הלילה במצרים לבין היום במקדש.
מהכיתוב והתמונות ברור היכן ועל איזו דילמה מדובר. הכרזה מציגה באופן ברור את המטרה שלשמה יש לשחרר את העם.
אין בלגן בכרזה, האמירה ברורה וחד משמעית ולא מערבבת עוד גורמים כמו עשר המכות וכו.
מתאימה לתליה.
ב. הכנתי כרזה על דילמה קשה ומוכרת- עקידת יצחק.
ניסיתי להדגיש את הקושי בציווי האלוקי לבין ההבטחה שהיתה לא הרבה לפני כן, לעם שלם שיוולד מיצחק דווקא.
לכן יש שמיים וארץ, כיתוב שחור מול כיתוב לבן. הציווי חד משמעי וגם הברכה חד משמעית.
אז יש איזון בין שני הצדדים, ונקודת הקושי מתחדדת.
אין הרבה אלמנטים, הדמות של אברהם שחורה.
אפשר להגיד שמה שתופס את העין זו המחשבה של אברהם ואז הדברים של ה' שעומדים כ"כ בניגוד.
חשוב להגיד בכיתה, שזו דרך אחרת לפרש את המקום הנפשי של אברהם אבינו. ויש פרשנים שאומרים שהוא ניגש בלי הרהורים לציווי,

יש לציין שהאתר היה מאוד לא נוח לי לשימוש.. בהתחלה ניסיתי לפתוח אותו והרימון לא נתן לי ואז כבר עיצבתי פוסטר בוורד והוא נתן משהו יותר עמוק ממה שהצלחתי באתר. מה שכן מוצלח באתר אלו התמונות היפות שלו. אבל חוץ מזה לא כ"כ נוח לעבוד איתו ולעצב בו.
וגם רוב האלמנטים בו הם בתשלום...

# data[].attributes.attachment_link.title
והעלהו שם לעולה

# data[].attributes.headline
ורדית אלטשולר-3.

# data[].attributes.body
ורדית אלטשולר-
3. א הכרזה "שלח את עמי ויעבדוני"- הטקסט קצר ומביע את הרעיון שבכרזה.

התמונה מחולקת ל2 ומביעה את הניגודיות שבין מצרים מקום של עבודה זרה לעבודת ה'.

בתמונה של מצרים מוצגת הפירמידה במרכזה מפוסלת דמות אדם. הפירמידות, סמל לעבודה זרה משם מבקש משה מפרעה לשלוח את עמ"י. היעד: לעבוד את ה'. עבודת ה' מיוצגת בבית המקדש.

אפשר לראות שתמונת מצרים כהה לעומת התמונה המאירה של בית המקדש.
ב. עגלה ערופה:

בספר דברים מובא מקרה בו נמצאה גופה בשטח פתוח ולא יודעים מי הרוצח. זקני העיר מצווים לקחת עגלה לערוף את ראשה ולהצהיר: "ידינו לא שפכו את הדם  הזה".כלומר, שאין להם אחריות אפילו עקיפה לרצח. נחמה ליבוביץ בעקבות  פירוש רש"י מסבירה  שהמושג אחריות על מותו של אדם אינה חלה רק על הרוצח אלא אחראי לה הציבור כולו. סדרי החברה, מערכות המשפט והחינוך וכו...

הרב רפי פוירשיין מסביר שמשמעות הפסוק  היא לקיחת האחריות של הרשויות לשפר את המצב הקיים.

בכרזה זו רציתי לבטא, ולהביא לדיון כיתתי את השאלה האם בכל מקרה של הרג החברה אחראית? לדוגמא- מי אחראי לתאונות דרכים? האם זו רק אחריות החברה? האם החברה יכולה להתנער מהאחריות ולהטיל את האשמה על האדם הפרטי?  האם האדם יכול להתנער מאחריות ולהגיד "הכביש היה משובש" או שהוא צריך לנהוג בהתאם לתנאי הכביש? (אפשר להעזר בכרזה זו גם לרוצח בשגגה. איזה שוגג זה? אנוס, קרוב למזיד, או שוגג)

בכרזה זו יש גם ניגודיות בין הירוק הפורח מסביב לבין הכביש הסדוק, האפור.

הכיתוב  באדום כהה מסמל את הדם שנשפך.

כשלימדתי את נושא "עגלה ערופה"- הראתי את הכרזה בכיתה והיא עוררה לדיון על מידת האחריות של הפרט ומידת האחריות של הרשויות למקרי הרג שונים.

# data[].attributes.headline
יעל גרוסברג                          בכרזה זו ניסיתי להמחיש את דברי שמואל אל העם לפני מותו (שמואל א, פרק יב'). הוכחתו של שמואל לנכונות דבריו הינה ע"י שלטון ה' על הטבע. 

# data[].attributes.subject
יעל גרוסברג                          בכרזה זו ניסיתי להמחיש את דברי שמואל אל העם לפני מותו (שמואל א, פרק יב'). הוכחתו של שמואל לנכונות דבריו הינה ע"י שלטון ה' על הטבע. 

# data[].attributes.body
אותו הזמן- ימי קציר חיטים היה, על כן התמונה הראשונה מראה שדה חיטים ביום שטוף שמש
ומיד לאחר מכן- נפתחו ארובות השמיים והשדה הוצף בגשם, וזו התמונה השנייה
-המחשת הדברים לתלמידים ע"י תמונות מהטבע, ממחישה מאד את הניגודיות וגודל הנס שנעשה שם.

מבחינת עקרונות יצירת כרזה:
אין ריבוי אלמנטים, ישנה חלוקה ברורה בין הטקסט לבין התמונה, התמונה תופסת את מרכז המקום, הכרזה נעימה לעין, ישנה הירארכיה ויזואלית ואחידות, הצבעים בכל אחת מהתמונות מותאמים לאווירה, ניגודיות הצבעים מעצימה את התוכן, ישנו איזון בכרזה.

# data[].attributes.body
1.      א. הכרזה מאוזנת. שתי תמונות מרכזיות וכיתוב אחד כנגד השני.

ב. עניין. אין ריבוי אלמנטים. שתי תמונות שמעבירות את הסיפור. מאד ברור מה המסר.

ג. מעוצב בגובה, מתאים כפוסטר לתליה בכיתה

ד. היררכיה ויזואלית – אין היררכיה ויזואלית. המילים באותו גודל ולמרות שהצבעים שונים שניהם כהים וקשה לתעדף אחד מהם. גם התמונות באותו גודל.
2. בחרתי להכין כרזה העוסקת ברשימת הדברים אותם המרגלים צריכים לבדוק בארץ ישראל. דרך הכרזה התלמידים צריכים להבין שיש כאן שני נושאים אותם המרגלים צריכים לבדוק. לכן הפסוקים שמדברים על העם והארץ מופיעים בגדול. לכן גם התמונות מדגישות ארץ ואנשים (עם).
ביום חמישי אשתמש בגרזה ואעדכן בהמשך...

# data[].attributes.attachment_link.title
כרזה לחטא המרגלים

# data[].attributes.body
הכרזה עוסקת בזמן לאחר נתינת העונש של חטא המרגלים.האנשים שרוצים לעלות כדי לתקן את חוסר רצונם לעלות לארץ לאחר שהמרגלים חזרו. כפי שמתואר בפסוקים הם נענשו -על אף שרצונם לעשות רצונו.
התשובה לכך-"מאוחר מידי.
הכרזה מחולקת לשני חלקים החלק התחתון מסמל רצון לחזור ולעשות רצון ה' החלק העליון יש בתמונה יד עצירה ושעון. האומר זה לא הזמן אין כניסה לארץ ישראל.
התמונה תמחיש ללומדים לא לפספס את המומנט של עשיית רצון ה ואמונה בו בזמן הנכון.

# data[].attributes.body
1.הבעיות בשימוש בתמונות:
ריבוי המחשות מקטין ומצמצם את היכולת המופשטת של הילד לעבד את הדברים בצורה רוחנית, ומקבע אצלו את המבט החזותי שחווה. מעבר לכך, לעתים, ציור של דמות עשוי להיות זר לעולמו הרגשי של ילד מסויים, ועלול לגרום לו חוסר סימפטיה לדמות. לכן אם מורה מחליט להביא תמונה-חשוב שידגיש שזה רק ציור שמישהו צייר ושכל אחד יכול לצייר זאת אחרת!
2.בכרזה המצורפת נראה שמיושמים עקרונות יצירת כרזה. איזון-שתי התמונות נמצאות אחת מעל השניה במרכז הדף. באמצעות התמונות בולט הניגוד בין העבדות לחרות. התמונה העליונה קודרת ושחורה ואילו התחתונה מלאת אור וקדושה. הכיתוב מצומצם -קצר וקולע נעשה באמצעות אותו גופן ואותו גודל והצבעים שוב מדגישים את הניגוד.
3. הכרזה שהכנתי  עוסקת בתפילת אברהם על אנשי סדום. באמצעות הכרזה באים לידי ביטוי תכונותיו של אברהם הצדיק, איש החסד והאכפתיות שמתאמץ למצוא זכות ומתפלל להצלתם של אנשי סדום הרשעים, אולי יש 50 צדיקים בעיר וכו'.
הרקע של הכרזה ירוק +עץ והוא מסמל שלושה דברים:
א. האזור של ערי הככר שהיה פורה לפני ההרס.
ב. אברהם הצדיק נמשל לעץ ("צדיק כתמר יפרח")
ג. העץ מסמל את מקור החיות והצמיחה ואת זאת אברהם מבקש מה'. להשאיר חיים במקום!
המילה אולי חוזרת 6 פעמים בתפילתו  של אברהם והיא מבטאת את ענווותו ואת מאמצו למצוא נקודת זכות אפילו אצל הרשעים.
את הכרזה הראתי לתלמידות בסיום הפרק ומתוך כך דיברנו על תכונותיו של אברהם בפרקנו (וזה העצים עוד יותר את הניגוד בין אברהם הצדיק לאנשי סדום הרשעים)

# data[].attributes.body
לשאלה:
שימוש בתמונות עלול לאבד את חזותיות התנ"ך עצמו.
למטלה:
א. בכרזה המצורפת יש הקפדה על ניגודיות תוך כדי שמירה על איזון. ניגודיות בין שני חלקי הטקסט, הצבע שלו, וצבע התמונות, ושמירה על איזון במיקום בין שתי התמונות והטקסט.
הניגוד מצליח לבטא את המסר- הניגוד בין שעבוד לגאולה, בין עבר לעתיד. האיזון מאפשר את הוצאת הבנת הפסוק מידי פשוטו.
עם זאת לא היה שימוש ב"איי קצ'ר"

# data[].attributes.headline
מאיר לוי הודיות

# data[].attributes.subject
מאיר לוי הודיות

# data[].attributes.body
1. בכרזה שיצרתי הצגתי את גירוש הגר וישמעאל מבית אברהם בהוראתה של שרה.
ניסיתי להמחיש את הדילמה שעוברת הגר האם ביחס לבנה, כאשר נגמרו המים וליבה יוצא אל בנה והיא לא יכולה לראות אותו שהוא גווע מצמא ולכן היא מתרחקת ממנו.
הכרזה נוצרה על פי הקווים המנחים :
1. איזון- הצעדים מול המילים
פחות מלל יותר חזותי.
יצרתי עניין כאשר הדגשתי את הצעדים , כל צעד מלווה במחשבה של הגר.
הרי יש לנו פער מקראי- הקורא לא יודע מה המחשבות שלה בהליכתה במדבר.
שימוש בצבעים של מדבר, שקט, עצבות, בדידות.
טרם השתמשתי בכרזה זו בכיתה.

# data[].attributes.headline
תירצה שטיינמץ 1.

# data[].attributes.body
תירצה שטיינמץ
1. בכרזה שהוצגה במטלה  מועבר מידע ברור ומעניין, באופן קל להבנה, השימוש במילה אחת בחלק התחתון , ובביטוי אחד בחלק העליון מבטאים את הרעיון, .צבע הרקע משלים, ויש איזון גם בצבעים בכרזה עצמה, בתמונה העליונה מראה קודר המשרה אווירה של קושי/ עבדות, והתמונה התחתונה צבעונית- אוירה משוחררת של בני חורין ההולכים לעבוד את ה'.
יש משחק בעיצוב הכיתוב  ובצבעים בצד שמאל בתמונה העליונה, וצד ימין למטה בתמונה השנייה.
2.בחרתי בכרזה שעיצבתי  את  חטא המעפילים - במדבר פרק יד פס' מ-מה
בחרתי בשימוש בחיצים למעלה ולמטה להראות את העליה והמאמץ הגדול  שלהם - בצבע ירוק המבטא התחדשות,  וזה לכאורה החטא,
והצבע השחור של החץ היורד זו הנפילה העונש.
גם גובה ההרים מרשים ומתייחס לפסוק ויעפילו לעלות אל ראש ההר... למרות הקושי שבעליה.
צבע ההר בכוונה כהה וקודר ולא חום ועליו צמחיה ירוקה,
בכיתוב בכרזה השתמשתי בצבעים ניגודים השחור  והאדום לבטא את המסר במעשיהם של החוטאים.
בכוונה לא רציתי להוסיף דמויות אנשים עולים ויורדים כדי להשאיר מקום לדמיון של התלמידים, וכדי לא להכנס למציאות שתוריד מהערך  של התורה
לגבי הדמות היחידה במרכז הכרזה להמחיש במבט את היחס בין האדם להר.

# data[].attributes.body
רוחמה פוזן

# data[].attributes.attachment_link.title
אינפוגרפיקה- משימה שיעור רביעי

# data[].attributes.body
רוחמה פוזן

# data[].attributes.attachment_link.title
הוי שותי לשכרה

# data[].attributes.body
בחרתי את ישעיה פרק ה' בשביל הכרזה, החלק השני של הפרק בנוי מקריאות "הוי"- אשר חלקן מכילות ניגודיות בין חטאי העם לבין העונש שיקבלו- מידה כנגד מידה.
בכרזה שעיצבתי ישנן שתי תמונות -אחת מייצגת את החטא ואחת את העונש הצפוי, כאשר גם הכיתוב מופיע בהתאם.(לצערי בעת ההורדה של הכרזה מאתר כנבה לכאן קפצה המילה "ירדופו" לשורה אחרת, לא הצלחתי לשנות את זה, זה אמור להיות בשורה אחת. כמו כן לא הצלחתי לסמן גרשיים או 3 נקודות כך שיופיעו במקום שהתכוונתי)
הרקע שבחרתי וגם הגוונים מבשרים בעיניי קדרות וסערה שמתקרבת.
המחשבה שלי היתה לתת לתלמידים , לאחר שראו את הדוגמא, לעצב כרזות נוספות לקריאות ההוי האחרות בפרק.
אני חושבת שהפרק הזה מתאים לכרזות מכיוון שהנביא מעוניין לפרסם את דבריו לרבים ולהעביר את מסריו באמצעים נוספים וגם חזותיים, וזה בעצם מאפשר לתלמידים "להיכנס לראש" שלו ולחשוב כיצד יוכל להשיג את מטרתו ולפנות ללב העם.
[כמובן שלא בכל מקרה ולא בכל תמונה מתאים  להשתמש בשיעור תנ"ך, ואת זה חייבים להבהיר לתלמידים]

# data[].attributes.body
משום מה לא רואים את כל הפוסטר בלוח,צריך ללחוץ עליו כדי לראות...
הפוסטר מסמל את הגאולה כפי שמופיעה בספר יחזקאל  שהארץ תשא פרותיה.
השתמשתי בניגוד כאשר בחלק העליון הבאתי שתי תמונות [אמנם יצאו מטושטשות] המתארות את ארץ ישראל בשיממונה לעומת החלק התחתון שהוא עשיר יותר ובו תמונות של פרות ופריחה בארץ ובאמצע טקסט קצר .
נגודיות הצבעים והמיקום יוצרות עניין והכיתוב הקצר מעביר את המסר

# data[].attributes.body
שימוש בתמונות:
השימוש בתמונות מצמצם את הדמיון של התלמיד ומקבע לו תמונה שלא בהכרח נכונה,ובגיל בוגר יותר קשה מאד להשתחרר מהתמונה שנחקקה.

# data[].attributes.headline
ענבל חנוכה/ הודיות

# data[].attributes.subject
ענבל חנוכה/ הודיות

# data[].attributes.body
התייחסות לכרזה שהוצגה במטלה:
אנחנו רואים שימוש בעקרונות לעיצוב כרזה:
צמצום- מעט מלל.
קיים איזון שכן יש 2 תמונות, אחת למעלה והשנייה למטה.
גם המלל מונח בכרזה באופן שיוצר איזון ( מצד לצד ).
קיימת אחידות בפונטים של הכתב, גודל זהה.
יצרית עניין- לא היה שימוש בדמות של פרעה אלא בפסל.
איי ק'צ'ר- שימוש בשורש ע.ב.ד , שכיח בסיפור. עבודת פרך מול עבודת ה'- משחק מילים.

# data[].attributes.headline
רונן לובושיץ

# data[].attributes.subject
רונן לובושיץ

# data[].attributes.body
שימוש בתמונות בשעורי תנ"ך

לדעתי, הדבר בעייתי בגיל הרך, כי מה שמתקבע בגיל זה, נשאר, פעמים רבות, לכל החיים.

למשל:
* למלאך יש כנפיים
* אברהם העשיר יושב בפתחו של אוהל בודד "כחום היום"

# data[].attributes.headline
רונן לובושיץ

# data[].attributes.subject
רונן לובושיץ

# data[].attributes.body
לכרזה

ל הסברים על התהליך

# data[].attributes.body
דפנה גורן

# data[].attributes.headline
סמואלס חגית 

# data[].attributes.body
סמואלס חגית - עקדת יצחק
1. הכרזה שהוצגה במטלה: יש איזון, יש מעט מלל וניגודיות ברורה.
2. בכרזה שיצרתי ניסיתי להעביר את המבחן העצום בו היה נתון אברהם אבינו. ההמחשה של שמחה מצד אחד על היותו אב והציוי האלוקי  מאידך ממחישים ולו המקצת את הדילמה האישית בה היה נתון אברהם . גודל הניסיון . השתמשתי בכוונה ברקע של דימדומים לכתב כדי לתת נופך של "יום הדיון" .ערב , הגנות נושרות החרדה משתלטת.  ( טרם השתמשתי בה בכיתה)
מקווה שהצלחתי

# data[].attributes.body
דפנה גורן

# data[].attributes.attachment_link.title
כרזה דפנה גורן

# data[].attributes.headline
חגית סמואלס 

# data[].attributes.body
חגית סמואלס

# data[].attributes.headline
מטלת כרזה- שביט הראל

# data[].attributes.subject
מטלת כרזה- שביט הראל

# data[].attributes.body
מטלה- כרזה.

3 .בצעו את המטלות המצורפת:

א. כיצד מיושמים או לא מיושמים עקרונות יצירת הכרזה בכרזה המצורפת

בקובץ זה?

קופמזיציה ואיזון- יש איזון בכרזה , ניתן לראות שחלק מהפסוק מופיע בצידו הימני העליון והחלק השני בצידו השמאלי התחתון,שתי תמונות, אחת בכל חלק.
אייי קצ'ר- כרזה מאוד ממוקדת כאשר שתי התמונות לוכדות את מרחב העין והפסוקים מלווים, כל אחד בצבע אחר.
עניין- יש קשר הגיוני בין התמונות לפסוקים – הפרמידה בשלח את העמי לבית המקדש- ויעבדוני.
המסר- בהירות בהעברת המסר של מהות יציאת בני ישראל ממצרים- לבנות את בית המקדש ולא לעבוד את פרעה יותר.
פורמט- שימוש בפוסטר לאורך ולא לרוחב.
היררכיה ויזואלית- קודם תחילת הפסוק והתמונה הרלוונטית ואחר כך התמונה והמשך הפסוק.
פונטים ובולדים אחידים בגודלם כדי להשוות בין המסר- שלח את עמי- ויעבדוני.(למרטת שאני הייתי מדגיש יותר את "ויעבדוני".

ב. מטלת ביצוע:

• נושא / דילמה / רעיון או מטלה לתלמידים שאתם רוצים להציג בפניהם באופן חזותי:
בחרתי להציג בפניהם את ההבטחה של ה' לאברהם שזרעו יהיה רב ככוכבים אשר אי אפשר לספור על פי פסוק טו בפרק ה בבראשית..

•סקיצה ובה עיקרי המידע שאתם מעוניינים להציג לפי מדרג חשיבות:

הרקע יהיה שמיים עם הרבה כוכבים, הפסוק יהיה בחלק העליון המרכזי- (בא מהשמיים), ובחלק התחתון יהיה איור של מחשבון כדי להראות שאי אפשר באמת לחשב..

עיצוב הכרזה על פי קווים מנחים:

הכרזה עוצבה בצורה שמימית כאשר האיזון והמסר מתרכז באמצע הלוח, הפסוק והמחשבון תופסים את העין והתחושה העוברת בכרזה היא אי היכולת האמיתית לספור את הכוכבים וכך באה לידי ביטוי עוצמת ההבטחה של ה' לאברהם.

# data[].attributes.body
כפר הנוער הודיות
מטלה  כרזה

יצרתי כרזה סביב הסיפור: יוסף ואחיו.
התמקדתי ברעיון מרכזי בסיפור והוא: "כתונת הפסים ".
רציתי להעביר את המשמעות של כתונת הפסים, מעבר להיותה בגד מיוחד /מלכותי.
מה אירע בעקבות כתונת הפסים? אילו רגשות הועברו דרך כתונת הפסים? רגש של קנאה? שנאה? אהבה מועדפת?
העקרונות בעיצוב כרזה באו לידי ביטוי בכרזה שהכנתי באופן הבא:
א. איי קצ'ר-השתמשתי באייקון שקשור לסיפור. הכתונת היא משמעותית בסיפורי יוסף ( ובכלל הבגד )
ב. יצרתי איזון: הכותרת במרכז,
מתחת לכותרת כתבתי באותו כיוון את המילים השונות.
ג. יצרתי עניין- הבעתי תזה מסוימת. גם רש"י מדבר על משמעות הפסים.
בנוסף כאשר לא כתבתי את המילה פסים אלא יצרתי רקע של פסים יצר עניין ומיקוד. בתוך האות ו' של המילה כתונת שילבתי טיפות דם המרמזות על הבגד הטבול בדם שהציגו האחים ליעקב.
ד. צמצום בכרזה: השתמשתי במעט אלמנטים.
ה. פורמט המתאים למחשב.
ו. קיימת היררכיה ויזואלית: מהחשוב לפחות חשוב. המילה כתונת היא הגדולה ביותר. השתמשתי באותו פונט במשפטים. סה"כ השתמשתי בשני גדלים מבחינת הכיתוב.
* טרם השתמשתי בכרזה זו בכיתה שכן עדיין לא הגענו לסיפורי יוסף.

# data[].attributes.attachment_link.title
כרזה כתונת פסים

# data[].attributes.headline
התייחסות לשאלה- שביט הראל לדעתי מצד אחד הנוער של היום זקוק להמחשה ולהמשגה ומצד שני אין לנו רשות לרדת ולצייר את התורה בצורה שתוזיל אותה, על כן יש לתת את הדעת על המינון והמטרה העומדת מאחורי הבחירה לאייר לצייר או להמשיג.

# data[].attributes.subject
התייחסות לשאלה- שביט הראל לדעתי מצד אחד הנוער של היום זקוק להמחשה ולהמשגה ומצד שני אין לנו רשות לרדת ולצייר את התורה בצורה שתוזיל אותה, על כן יש לתת את הדעת על המינון והמטרה העומדת מאחורי הבחירה לאייר לצייר או להמשיג.

# data[].attributes.headline
"אם ראשונים כמלאכים אנו כבני אדם, ואם ראשונים כבני אדם אנו כחמורים"

# data[].attributes.subject
"אם ראשונים כמלאכים אנו כבני אדם, ואם ראשונים כבני אדם אנו כחמורים"

# data[].attributes.body
אחת הבעיות העיקריות בעייני בציור אבות האומה ובכלל בדמויות מקראיות היא החשש שדמויות אלו לא יוצגו בכבוד הראוי להן, העוז והענווה שבדוד האהבה וההוד שבאהרון, תכונתיהן הנעלות מהוות חלק בלתי נפרד מדמותן ויש לוודא כי מעלתן בקדושה תבוא לידי ביטוי בתמונה והקושי שבדבר מהווה את הבעיתיות לא פשוט להביע תכונות ומדרגות שכאלו. דפנה גורן.

# data[].attributes.headline
'ולא תעשו לכם פסל וכל תמונה'

# data[].attributes.subject
'ולא תעשו לכם פסל וכל תמונה'

# data[].attributes.body
הדמויות המקראיות, מוטב שישארו חסרי פנים וזהות. כל תלמיד ידמיין אותם כמראה אבותיו הוא... חגי