# data[].attributes.body
Carl Ejner er 101 år gammel. Han bor på en gård lige ude for Ishøj. Han har boet det samme sted hele sit liv.

Carl Ejners mor døde da han var 41 år. Han har passet hende lige til det sidste.
Carl Ejner har ikke stiftet familie. Han har sin ven Jon og hans niece Åse, som hjælper ham med daglige gøremål.

Carl Ejner har tidligere arbejdet som landmand, og på grund af det hårde fysiske arbejde, har han fået slidgigt.

Carl Ejner er dårligt gående. Han har grå stær. Han har ingen tænder, og så hører han dårligt.

# data[].attributes.body
Livskvalitet er de faktorer der gør, at man har en følelse af at have et godt liv.
Livsstil er det som kendetegner hvordan man lever, hvilken kost man spiser, om man er religiøs eller måske meget materiel
Levevilkår er de sociale og økonomiske forhold er det der sætter rammerne for, hvordan nogle mennesker lever.

# data[].attributes.body
I Carl Ejners tilfælde er det ret tydeligt at han har en meget særlig livsstil. Han har valgt et liv uden elektricitet, fordi at det er sådan at han har levet hele sit liv. Det er en kæmpe kontrast til det moderne liv, hvor elektricitet er en kæmpe del af de flestes hverdag.

Carl Ejner spiser dåsemad, fordi det passer bedst til hans situation, i og med at han hverken har køleskab eller  ovn.

Det er meget vigtigt for Carl Ejner at kunne forsørge sig selv, og være selvforsynende med mange ting. Han hugger sit eget brænde, og pumper sit eget vand fra egen brønd. Dog køber hans niece ind for ham hver uge.

Carl Ejner har intet toilet eller noget bad i sit hus, i og med at han ikke har indlagt vand.

Carl Ejner har aldrig stiftet familie selv. Det er et aktivt valg, han har taget, og det siger han selv, at han har det godt med.

“Jeg har mere frihed, når jeg ikke har nogen familie” - Carl Ejner

Med et lille skub fra Jon, har Carl Ejner fået købt sig en computer. Han har fået facebook og har lært at se en tv-avis på computeren. Før det har Carl Ejner lagt kabale og løst krydsord. Han fortæller også at han altid har haft en radio i hjemmet.

Det som giver Carl Ejner livskvalitet er, at han kan få lov til at være som han er, og at han kan få lov til at gøre tingene, som han altid har gjort det.

# data[].attributes.body
At kunne håndtere en situation

At kunne begribe en situation

At kunne se meningen med en situation

# data[].attributes.body
Verbal kommunikation

Verbal kommunikation er det vi siger med vores ord. Når vi har et budskab, så er det de ord vi vælger at sige for at få vores budskab bedst ud til modtageren. Cirka 7% af kommunikationen.

Nonverbal kommunikation

Nonverbal kommunikation er det siger eller udstråler uden ord. Cirka 93% af kommunikationen.

Tonefald

Kropssprog

Gestikulationer

Mimik

Håndtryk

Påklædning

Hår og kropsudsmykning

Tatoveringer

Piercinger

Anderkendende kommunikation

Anderkendende kommunikation den måde man lytter til en borgers ønsker. Det er vigtigt for borgeren at blive hørt, selv hvis man ikke er enig i det borgeren siger. Så at være støttende og anderkendende i samtalen med borgeren er meget vigtigt.

Empati

At have empati er når man kan sætte sig ind i hvad borgen føler, men ikke lade det påvirke én selv.

Aktiv lytning

Aktiv lytning er vigtigt for at en borger føler sig hørt. I en samtale med en borger, er man aktivt lyttende ved ikke at sige så meget. Man kan f.eks. Stille åbne spørgsmål, for at åbne op for samtalen, og få borgeren i snak. Herefter er kropssprog altafgørende. Hvis man sidder at nikker, smiler og måske læner sig en smule frem imod borgen, så føler borgen sig lyttet til.

# data[].attributes.body
Samarbejde er når flere mennesker arbejder sammen om at nå et fælles mål. Samarbejde handler meget om kommunikation, relation og den måde man omgås hinanden.

Keywords i et samarbejde:

Optimisme

Ejerskab

Vedholdenhed

Integritet

# data[].attributes.body
Når man i en gruppe fordeler opgaver imellem sig, i stedet for at lave det hele sammen.

# data[].attributes.body
Når man i en gruppe laver hele opgaven sammen, og alle er lige meget med til at løse opgaven.

# data[].attributes.body
Som nævnt i afsnittet "mød borgeren" så har Carl Ejner dårlig hørelse. Så det er vigtigt, at man snakker højt, klart og tydeligt til ham. Carl Ejner har grå stær og ser rigtig dårligt, så derfor har han svært ved at se meget af vores nonverbale kommunikation. Det er vigtigt at man derfor tænker meget over hvordan man får sagt tingene, så det ikke misforståes.

Carl Ejner er ikke glad for alt de fremmede. Så det er vigtigt for ham at man som SSA eller SSH er professionel, men stadig en smule af det personlige inde over, så man stadig er i øjenhøjde med ham.

# data[].attributes.body
Når man skal samarbejde med andre mennesker kan der opstå misforståelser og/eller uenigheder, som kan udvikle sig til konflikter. Den bedste måde at håndtere dette, er ved at tage hånd om det med det samme.

# data[].attributes.body
Grøn

Den mildeste form for konflikt. Her opstår diskussionen

Gul

Problemet bliver større. Det begynder at handle mere om det personlige, fremfor det konflikten handlede om.

Rød

Konflikten har udviklet sig til en "krig", og personerne som er involveret begynder at anklage hinanden. Det oprindelige problem er som regel glemt, hvis man når hertil.

# data[].attributes.body
Hvis man skal stoppe en konflikt er ens nonverbale kommunikation altafgørende. Hvis man har et aggressivt tonefald eller truende kropssprog, så kan det virke konfliktoptrappende, hvorimod hvis man er rolig i stemmen og virker åben i kropssproget, så kan det virke konfliktnedtrappende.

# data[].attributes.body
Konfliktoptrappende

Du-sprog

Afbryder

Stiller ledende spørgsmål

Angriber/anklager

Nedgør

Fokuserer på fortid

Bliver personlig

Konfliktnedtrappende

Jeg-sprog

Lytter til ende

Stiller åbne spørgsmål

Udtrykker følelser og behov

Er interesseret

Fokuserer på nutid og fremtid

Fokuserer på sagen, ikke på personen

# data[].attributes.body
Konfliktoptrapning
Uoverensstemmelse:
SSA’er på ugentligt besøg hos Carl Ejner:
SSA: ‘’Har du overvejet om det snart er tid til at du skal på plejehjem, Carl Ejner."

Problemet bliver personligt:

Carl Ejner: ‘’Nej, jeg skal sgu ikke på plejehjem, jeg klare mig fint her. Hvis du synes det er for meget at komme herud én gang om ugen kan du bare lade vær!’’

Problemet vokser:

SSA: ‘’Jamen Carl Ejner, du får svære og svære ved at gøre tingene selv, og det resulterer så i, at jeg skal bruge mere tid herude, hvilket er svært når jeg ikke har så meget tid.’’

Carl Ejner: ‘’Jamen hver gang du udføre dine opgaver gør du det alligevel så sjusket, at det ikke ville have gjort en forskel hvis du ikke var kommet!’’

Man opgiver samtale:

Carl Ejner: ‘’Jeg vil ikke have du kommer her mere. Jeg kan klare mig selv’’

Fjende Billeder:

SSA til anden SSA kollega: ‘’Jeg kan slet ikke holde ud at arbejde med/hos Carl Ejner. Han er simpelthen så sur og stædig. Altså, giver du mig ikke ret, eller er det bare mig?’’

Åbenlys fjendtlighed:

SSA til anden SSA kollega: ‘’Jeg håber sådan, at Carl Ejner ryger på plejehjem. Så kommer der lidt andre boller på suppen. Han kan jo ikke længere klare det hele selv’’

Polarisering:

SSA: ‘’Hvis jeg skal arbejde mere med Carl Ejner siger jeg op!’’

Konfliktnedtrapning
SSA kollega til SSA:
"Jeg ved godt at det er frustrerende med Carl Ejner, men vi er nødt til at tænke på, at hans måde at leve på, er helt anderledes, end hvad man gør i et moderne samfund i dag. Så det ville være en kæmpe kulturchok for ham, at skulle på plejehjem nu. Måske vi kunne arrangere hjemmepleje til ham 3 gange om ugen, istedet for 1?"

SSA til Carl Ejner:
"Vi er kommet frem til et kompromis. Vi vil tilbyde dig hjemmepleje 3 gange om ugen i stedet for én gang om ugen. Hvad siger du til det?"
Carl Ejner: "Jeg vil ikke på plejehjem"
SSA: "Det skal du selvfølgelig heller ikke. Du bliver her på gården, og så kommer der nogen at hjælper dig 3 gange om ugen"

# data[].attributes.body
SSH/SSA’eren skal altid forholde sig professionelt til borgere på deres arbejde. Når vi taler SSH/SSA’erens professionelle rolle, så taler vi de 3 p’er, professionel, privat og personlig. I det professionelle menes der at man skal lytte til borgeren, man skal være opmærksom på ikke at lade borgerens udfordringer fylde hos én selv, eller lægge sine egne problemer over på borgeren. Det personlige er helt okay at have lidt med i sit arbejde. Det handler om, at man gerne må vise at man er et menneske. Det er okay at tilkendegive enkelte holdninger og værdier. Det private er det man helst skal undgå, at have med i sit arbejde med borgeren. Det private indeholder f. eks. oplysninger om familie, adresse osv.

# data[].attributes.body
Tavshedspligt
SSA/SSH'eren har tavshedspligt. Hvilket vil sige at man ikke dele oplysninger om borgeren, til nogen som intet har med borgeren at gøre.
Oplysningspligt
Ved mistanke om socialt bedrageri, har man som SSA/SSH pligt til at oplyse kommunen.
Underretningspligt
Ved mistanke om at et barn under 18 år eller handicappet mistrives og modtager nedværdigende behandling i hjemmet, har man pligt til at underrette det.
Selvbestemmelsesret
Borgerens ret til selv at bestemme over sit eget liv. Som SSA/SSH, skal vi være med til at respektere borgerens ret til at bestemme selv.
Omsorgspligt
Pligten til at hjælpe personer, som ikke selv kan tage vare på deres egne interesser.
Magtanvendelse
Det er reglen om at der ikke må ydes fysisk magt over for borgeren.

# data[].attributes.body
Tværfagligt samarbejde

Forskellige faggrupper

Tværsektorielt samarbejde

Primær sektor

Sekundær sektor