# data[].attributes.headline
Život na našoj planeti, iz knjige Dejvida Atenboroa

# data[].attributes.subject
Život na našoj planeti, iz knjige Dejvida Atenboroa

# data[].attributes.body
Ova interesantna riba svojim jarkim bojama i specifičnim oblikom usta nalik kljunu zaista podseća na papagaja
Stanovnik je koralnih grebena i mahom se hrani algama, i što je posebno zanimljivo, koralima, kao i morskim sunđerima

Mladen Stepanović

# data[].attributes.headline
Дуња Горданић VIII-2

# data[].attributes.subject
Дуња Горданић VIII-2

# data[].attributes.body
МОРЖЕВИ
Моржеви живе у леденим океанима. Стискају се један уз другог да би се угрејали. Да би им било топлије, испод коже која је око врата и рамена дебела око 5цм, имају дебеле наслаге сала. Када се роди младунче моржа је тешко око 45кг. С месец дана, оно је већ изврстан пливач. Живи са својом мамом, другим мамама и њиховим младима. Како расте, моржићу се боја мења из сиве у смеђу. Моржеви користе своје дугачке кљове, који су у ствари издужени очњаци. Помоћу њих може да пробуши рупу у леду и пење се по леденим стенама. Такође, помоћу њих морж копа по песковитом дну океана и тражи шкољке. Користе их за борбу са другим мужјацима и помажу им око доминације. Мужјаци теже до 1900кг и достижу дужину од 3,5м, а женке око 3м.

# data[].attributes.headline
Дуња Горданић VIII-2

# data[].attributes.subject
Дуња Горданић VIII-2

# data[].attributes.body
ХОБОТНИЦЕ
Хоботнице живе у подводним јамама. Могу се кретати на врло малом простору. Кад хоботница огладни, креће у потрагу за раковима. Мама хоботница одједном излеже хиљаду јајашаца. Млади су тако ситни да би могли да стану на човечији мали прст. Кад се излегу, мале хоботнице лебде на површини воде. Тад не знају ни да пузе ни да пливају. После неколико недеља отпливају на морско дно. Хоботница има краке којима ставља храну у уста. Краци имају мале израслине, лепљиве пипке, којима она чврсто држи храну. Када је уплашена, љута или срећна, хоботница мења боју. То чини и када се крије.

# data[].attributes.headline
Дуња Горданић VIII-2

# data[].attributes.subject
Дуња Горданић VIII-2

# data[].attributes.body
МОРСКИ ПАС
Морски пси су највеће рибе на свету, али су веома мирољубиве животиње. Они живе у морима широм света. Неке врсте живе у рекама и језерима. Мама морског пса ће потражити сигурно место за свој пород, али кад се мали морски пас роди, мама и тата за њега више не брину. Постоји много врста морских паса. Неки су потпуно одрасли кад достигну величину оловке, док неки одрасли морски пси могу да буду тешки као два слона. Нису сви морски пси исти, неки имају ситне тачкице, а неки светле и беле пруге по целом телу. Имају дугачак и шиљат нос.

# data[].attributes.headline
Тијана Николић VIII2

# data[].attributes.subject
Тијана Николић VIII2

# data[].attributes.body
Балон риба
Назив потиче од четири велика зуба спојена у две „плоче“ које ова риба користи како би разорила свој плен; шкољке ракове и мекушце. Такође има способност да се „надува“, увећавајући своје тело и избацујући притом бодље.Највише их има у Југоисточној Азији (25 врста), Јужној Африци (3 врсте) и Јужној Америци (1 врста). Малог су раста, мада неке врсте могу да достигну дужину и до 100 цм.Ове рибе се сматрају једним од најотровнијих кичмењака на свету, одмах после златне отровне жабе. Неки органи попут јетре, јајника и коже, могу бити веома токсични уколико се поједу. Међутим, у Јапану, месо неких врста сматра се правим специјалитетом.

# data[].attributes.headline
Морски анђео

# data[].attributes.subject
Морски анђео

# data[].attributes.body
Морски анђео или морски лептир припада мекушцима и настањује добине до 500 метара. Живи у Северном леденом, Атлантском и Тихом океану. То је пуж који активно полива али потпуно провидан и без шкољке. Антене на врху његове главе представљају чулне органе. Ови мекушци производе Petroenone помоћу ког се бране од предатора. Њихов  организам прилагођавао се морфологији и саставу текозомске шкољке.

Јелена Томић

# data[].attributes.body
Морски вук припада хордатима и припадник је породице морских вукова. Насељава Атлански и Тихи океан и живи на дубинама од 226 метара. Свака јединка има посебне шаре на глави и телу. Тело им је премазано љигавим омотачем који их штити (попут имуног система). Младунчад н емају оштре и снажне зубе попут одраслих јединки. Они се обмотају око плена и гризу ох помоћу задњих зуба. Морски вукови синтетишу "антифриз" како им се крв не би заледила у води.

Јелена Томић

# data[].attributes.headline
Тијана Николић VIII2

# data[].attributes.subject
Тијана Николић VIII2

# data[].attributes.body
Корали
Корали су жарњаци који имају облик полипа, увек су сесилни (причвршћених за подлогу). Тело им је цилиндричног облика са усним отвором у облику пукотине око кога је венац пипака. Усни отвор се налази на слободном крају. Имају добро развијен скелет и састоје се од огромног броја јединки (полипа) које живе заједно удружене у колоније. Тело појединачних јединки је сличне грађе као медузе. Корални полипи се размножавају пупљењем при чему се новонастале јединке не одвајају већ остају заједно градећи колонију.  Велики корални гребен на обали Аустралије, је и највећи корални гребен на свету, дугачак је 2000 km. Користе се за израду накита. Доста су угрожени.

# data[].attributes.headline
Тијана Николић VIII2

# data[].attributes.subject
Тијана Николић VIII2

# data[].attributes.body
Кит убица-орка
Живе у свим океанима, од ледених северних океана до топлих тропских мора. Они су окретне грабљивице. Неке популације се хране рибом, док другим популацијама храну представљају морски сисари. Постоји пет различитих китова убица. Оно што је веома занимљиво је то да су ови китови веома дружељубив, иако тако на први поглед не изгледају.Орке имају видљива обележја на свом телу. Њихов изглед је са црним леђима, белим грудима и боковима и белом ознаком изнад и иза очију. Млади жути или наранџасти на рођењу и временом постају бели. Имају гломазно и здепасто тело са великим леђним перајем. Забележени су изузетно велики мужјаци који су достигли тежину од скоро 8 тона. Најдужа орка икад забележена је био мужјак са обала Јапана - био је дугачак 9,8 m. а својом дужином и снагом орка је најбржи морски сисар, често достижући брзину од 56 km/h. За разлику од других делфина, грудно пераје орке је крупно и округло и више личи на педалу него код других врста делфина. Мужјаци имају видљиво већа грудна пераја од женки. Орка просечно поједе 227 килограма хране свакодневно. Орке једу различите врста риба, посебно лососа, харингу и туну, као и неке врсте ајкула.

# data[].attributes.attachment_link.title
преузимање (2)

# data[].attributes.headline
Тијана Лазић VIII/2

# data[].attributes.subject
Тијана Лазић VIII/2

# data[].attributes.body
РИБА ГОБЛИН
Гоблин ајкула има розе кожу, издужену спљоштену њушку и изражене чељушти. Дужине је између 3 и 4 метра, мада може да порасте и знатно више, јер је највећа уловљена била дуга 6,2 метра. Максимална забележена тежина била је 210 килограма дужине 3,8 метра. Насељава подручја континенталне климе, олупине бродова или подморница на дубинама од 100 метара при чему старији примерци живе и дубље. Ова врста има мршаво тело и ситна пераја што указује да је по природи спора. Углавном се храни раковима, главоношцима и ситнијим рибама.
Ајкула гоблин је угрожена, али не толико и због тога не постоји забринутост због њеног опстанка, упркос њеној реткости.

# data[].attributes.body
Riba kamen Stonefish
Najveća otrovna riba na svijetu bliska je s riba škorpionima, poznata kao kamen riba. Kroz svoje bodljikave bodlje, riba kamenica može ubrizgati otrov koji je u stanju ubiti odraslu osobu za manje od sat vremena. U prirodi kamenica ne koristi svoj otrov da bi uhvatila plen, već umesto toga izbegla da bude ulov. Otrov je vrlo bolan i verovatno je vrlo delotvoran  u odbrani od čak i najjačih potencijalnih predatora.

Stanište

Ova se vrsta najčešće povezuje s plitkim koralnim grebenima i stenovitim područjima, a umereno je česta od 5-55 m u dubinu.

Obično leži nepomično, kamuflirana na donjoj podlozi.

# data[].attributes.body
Oči pahuljica

Bothus ocellatus

Ova ravna riba većinu vremena provodi ležeći u morskom dnu sa svoje desne strane, prilagođavajući svoju obojenost svojoj okolini. Iako sve počinju kao normalna riba, s jednim okom na obe strane glave, desne oči prelaze na levu stranu dok sazrevaju.

Stanište

Ovaj član porodice Bothidae živi u peščanim područima od korala i morske trave u blizini, obično u blizini patch grebena.

Nalazi se od 1–110 m u dubini, ali češće na dubinama do 50 m.

Leži nepomično na donjoj podlozi, osim ako nije započeto.

Privučene svetlima, pripadnike ove vrste je teško videti jer su prozirne.

# data[].attributes.body
Grdobina
Grdobina duboka morska riba , poznata i kao grbava riba, srednje je veličine do  18 cm morska riba koja živi u Bathypelagic zoni otvorenog oceana.

Živeći na dubini od najmanje  2000 m, ova vrsta živi svoj život u potpunoj odsutnosti sunčeve svjetlosti.

Anglerfishes koji joj je drugi naziv, uopšteno, nazvani su zbog modifikovabe  kralježnice leđne peraje koju koriste za namamljivanje  plena.

Staništa

Širom svijeta u tropskim do umjerenim širinama

Ekosustava / HABITAT

Duboko more / otvoreni ocean (Bathypelagic)

Način ishrane

Iz zasjede predator

# data[].attributes.body
Klovn riba

Obična klovn riba jedna je od najslavnijih vrsta koralnih grebena i zvezda izuzetno popularnog dečijeg crtaća.

Kao i sve klovnovske ribe (koje se nazivaju i anemonefishe), obično ribe klovnovi žive unutar pipka raznih otrovnih anemona -sasa . Sluz pokriva telo svakog pojedinca i štiti ribu od ubodanih anemonovih stanica koje koristi za ubijanje drugih riba za jelo. Taj odnos pruža klovnribi određenu zaštitu od predatora od strane drugih riba, a zauzvrat,  klovn riba uklanja parazite i progoni vrste koje mogu pokušati pojesti anemoni njenog domaćina.

Iako provode veći dio svog života kupajući se među pipcima anemona domaćina, klovn ribe  povremeno izlaze  da se hrane.

Oni su berači planktona, što znači da vizualno traže i jedu pojedinačni zooplankton ili fitoplankton koji plutaju u vodenom stubu.

Oni također jedu alge s površine grebena. Zbog zaštite koju im pružaju anemoni domaćini, klovn ribe imaju malo grabežljivaca, ali im prijeti opasnost od predatora kada napuste anemone da se hrane.

Stanište

Narančasta klovnova vrsta nije migratorna vrsta, živi u tropskim morskim lagunama i morskim grebenima na dubinama od 1 do 15 m. Ova riba stvara simbiotske asocijacije s anemoni Heteractis crispa, Heteractis magnifica u spoljnim grebenima i Stichodactyla gigantea na obalnim grebenima.

Osobine

Narančasta klovna ima 30-38 poredanih ljuskica bez prekida duž bočne linije. Njihova leđna peraja sadrži ukupno 9 ili 10 bodlja.

Naročitu popularnost kod ljudi postigla je nakon Diznijevog filma „potraga za Nemom“ gde je Nemo bila baš ona.

# data[].attributes.body
Sabljarka (Swordfish) je velika, predatorska riba karakterisana dugim, pravim, šiljatim šiljkom. Sabljarke imaju izdužene, okrugla tela, i gube sve zube i krljušti do odraslog doba. Ove ribe su široko zastupljene u tropskim i umerenim delovima svih okeana i tipično se mogu naći od blizine površine do dubine od 550 m. One obično dostižu 3 m dužine. Sablju koriste za napad i za obranu, vrlo su brze i okretne.

# data[].attributes.body
Ova riba ima mekano telo i dugi rep prekriven malim bodljama. Ova vrsta naraste do 10cm.
B.melanostomus živi u Središnjem i Istočnom Indijskom okeanu, na dubini u rasponu od 1320m do 1760m. Naziv melanostomus dolazi od grčke riječi melanos znači crno i stome što znači usta.

# data[].attributes.body
Chlamydoselachus anguineus je jedna od najvažnijih i najređih vrsta morskih pasa u svijetu. Ima telo jegulje i tipične smrtonosne čeljusti morskog psa, a uz to je i savršeno objašnjenje za poznate mitove o ogromnim opasnim morskim zmijama.

Smatra se kao ‘živi fosil’, jer se dugo smatralo da je ova vrsta izumrla, a do nedavno bila je poznata samo po fosilima. 2007. godine svijet je napokon vidio i pravog, živog, Chlamydoselachus anguineusa.

Duge čeljusti mu omogućuju da proguta plijen koji je skoro velik kao i on, a uglavnom se hrani lignjama i malim morskim psima.

# data[].attributes.body
Lamantini porodica sisara iz reda morskih krava. Porodica ima samo jedan rod s 3 vrste. Za razliku od vrsta iz porodice dugonga, koje imaju rep kao kod kita, lamantinov rep je zaobljen, sličan veslu. Takodje, oblik lobanje im je  drugačiji .

# data[].attributes.body
Plavi Tang -Paracanthurus hepatus
vrsta koja pripada indo-pacifičkoj porodici Acanthuridae. Nalazi se na dubini oko 45 m. Telo je prilično pljosnato, sa kružnim oblikom tela i špicastim nosem. Ova riba je kraljevsko plave boje sa žutim repom. Donji deo tela je žut samo kod primeraka koji zive u zapadno-centralnom delu Indijskog okeana. Ova vrsta može da naraste do 30 cm. Hrani se uglavnom planktonima. Često je možemo videti u akvarijumima jer je izuzetno dekorativna.

# data[].attributes.body
Beli medved  je vrsta medveda koji naseljava Arktik.
Najveći je kopneni mesojed na svetu-većina  odraslih
mužjaka teži od 450 do 1 000 kilograma, dok su ženke skoro duplo manje.Krzno je gusto i providno i često je krem belo obojeno.

# data[].attributes.body
Liparidae (snailfish)
pripada porodici Liparidae iz reda škarpinki (Scorpaeniformes). Izgledom podsećaju na punoglavce. Hrane se mnogočekinašima  i manjim rakovima. Američki istraživački brod Okeanos Explorer je istraživao dubine oko Marijanskog rova i uspeo je da snimi ovu vrstu ribe na dubini od 8143 m.

# data[].attributes.headline
Bojan Ristic VIII-1     Nautilus (indijska lađica)   

# data[].attributes.subject
Bojan Ristic VIII-1     Nautilus (indijska lađica)   

# data[].attributes.body
Spada u grupu mekušaca koja se naziva glavonošci. Živi samo u indopacifičkoj oblasti, na dubini izmdju 50 i 650m. Hrani se najčešće ribom i planktonskim ribama. Nautilus nema kesu sa mastilom. Jedini je glavonożac sa spiralno-spljoštenom ljušturom, a sačinjena je od kalcijum-karbonata koji se luči iz plašta. Najzastupljenija vrsta je biserni nautilus.

# data[].attributes.body
Dambo Hobotnica (Dumbo Octopus)

Ova vrsta može se pronaći na dubinama od 4000 metara. Zbog tih dubina zahteva sposobnost da živi u veoma hladnoj vodi i potpunom odsustvu sunčeve svetlosti. Kretanje im je veoma lagano, lupkaju repom koji je poput uha, a ,,ruke“ (krakove)  za kontrolu kretanja.

Hobotnica je nazvana po Diznijevom liku Dambu, slonu, koji je bio poznat po svojim velikim ušima.
Ostale vrste hobotnica, imaju vrećicu sa mastilom, ali Dambo hobotnica ne. Nemaju vrećicu sa mastilom, zato što se u tim dubinama retko susreću sa predatorima.

Najveća Dambo hobotnica bila je dužine 1,8 metara.

# data[].attributes.body
...dajte svoj doprinos zajedničkoj zbirci ...

# data[].attributes.body
- velika grupa izuzetno malih, plivajućih morskih puževa. Žive u mnogim morima.  Dodatne zanimljivosti:  Mesojedi su.  Hermafroditi

# data[].attributes.body
- temperatura
- svetlost - osvetljenost
- providnost (priroda čestica, plankton)
- boja (prelamanje svetlosti)
- salinitet

# data[].attributes.headline
Лигње креснице

# data[].attributes.subject
Лигње креснице

# data[].attributes.body
Лигње креснице налазе се у Западном Тихом океану на дубинама од 183 до 366 метара и биолуминесцентне су. Плашт, глава, руке и пипци испрекидано су ситним органима који стварају светлост, а који се називају фотофоре. Када трепери, светлост привлачи ситне рибе којима се лигња може хранити.

Ова лигња има три визуелна пигмента који се налазе у различитим деловима мрежице што вероватно омогућава разликовање боје, а сваки има различиту спректалну осетљивост.

Лигње креснице дугачке су око 7,6цм и сазревају након годину дана живота. Има стандардних осам кракова и два пупка, при чему један пар има три, сјајна органа на врховима.

Маријана Ђурић 8-2

# data[].attributes.headline
Атлантска скуша 

# data[].attributes.subject
Атлантска скуша 

# data[].attributes.body
Атлантска скуша, позната и као Бостонска скуша, Норвешка скуша, Шкотска скуша или само скуша, врста је скуше која се налази у умереним водама Средоземног мора, Црног мора и северног Атлантског океана. Изузетно је чест и јавља се у пелагичној зони до око 200м. Топлије месеце проводи близу обале у близини океанске површине, појављује се дуж обале у пролеће и одлази са доласком хладније времена у јесењим и зимским месецима. Током јесени и зиме мигрира у дубље и јужније воде тражећи топлије температуре.

Тело Атлантске скуше је издужено, челично-плаво обележено таласним црним линијама дорзални и сребрнасто-бело, њушка је дугачка и шиљаста. Поседује две шиљасте леђне пераје, које су удаљене далеко, две пекторалне пераје, и мале каудалне и аналне пераје, такође удаљене један од другог. Од 4 до 6 леђних пераја и 5 аналних пераја су типичне међу припадницима ове врсте. Тело рибе сужава се дуж своје дужине, завршавајући се великим репним перајем. Типична величина за зрелу рибу је 30цм, али јединке су условљене и до 60цм. Максимална објављена тежина је 3,4кг. Репродукција која је јајаста, јавља се у пролеће и лето у близини обале, током које женка може произвести чак 450.000 јајашца. Малолетници достижу сексуалну зрелост око две године живота и могу живети до 17.године.

Атлантска скуша врло комерцијална врста тражена је звиг свог меса, јаког укуса и високог садржаја уља и омега-3 масних киселина међу осталим хранљивим састојцима. Близу милион тона Атлантске скуше сваке се године улови широм света, чији се највећи део продаје свежи,смрзнути,димљени или конзервирани. Упркос свом изразито комерцијално статусу, атлантска скуша је наведена као најмање питање међународне уније за заштиту природе, а глобални улов је остао одржив.

Маријана Ђурић 8-2

# data[].attributes.headline
Атлантски бакалар

# data[].attributes.subject
Атлантски бакалар

# data[].attributes.body
Атлантски бакалар је риба породице Гадидае, коју људи широм света конзумирају. Такође се комерцијално назива бакалар. Суви бакалар може се припремити као несољена сочна риба, као сув бакалар или солни бакалар.

У западном Атлантском океану бакалар се шири северно од рта Хатераса, Северна Каролина, и око обе обале Гренланда и Лабрадора. У источном Атлантику налази се од Бискајског залива северно од Артичког океана, укључујући Балтичко море, Северно море, Хебридско море подручја око Исланда и Барентсовог мора.

Највећа појединачна особина била је дугачка 1,8м и тежила је око 96кг, али обично је бакалар дуг 61цм и 1,2м и тежак је до 40кг. Мужјаци и женке су сличне величине и тежине.

Атлантски бакалар може живети 25 година обично достиже сексуалну зрелост у доби од две до четири године, иако бакалар на североисток Арктика може потрајати чак осам година да у потпуности сазри. Најчешће је браон или зелене боје са тачкама на дорзалној страни. Јасно је видљива пруга дуж његове бочне линије(која се користи за откривање вибрација). Станиште му се креће од обале до 305м дуж континенталног паса.

Маријана Ђурић  8-2

# data[].attributes.body
LEAFY SEA DRAGON
Leafy sea dragon-nalazi se duz juzne i zapadne obale Australije.Podseca na MORSKOG KONJICA.Tajodje ime je dobila po svom izgledu tela pa je zovu *LISNATI MORSKI KONJIC*.Takav naziv je dobila zbog delova tela koji izgledaju kao listovi.

# data[].attributes.body
MAHI-MAHI
Mahi-Mahi imaju jedno dugo ledjno peraje koje se proteze od glave pa gotovo do repa.Mahi-Mahi ima svetlucavu plavu boju na jednom delu glave kao i po kicmenom delu,zelena boja se nalazi na perajima po stomaku.

# data[].attributes.body
Ana 8-2

# data[].attributes.body
Morski konjići žive u toplim vodama, najčešće na koralnim grebenima. Majstori su za skrivanje. Prilagode svoju boju boji grebena i veoma ih je teško primetiti. Tata morski kojić nosi jaja u svojoj kesici. On je jedini mužjak od svih morkih stvorenja koji se brine o jajašcima pre nego što se izlegu. Morski konjići mogu da se sami brinu o sebi čim dođu na svet. Ipak, moraju međusobno da se ispomažu kod plivanja, jer njiova mala peraja nisu snažna. Pridržavaju jedan drugog za rep.
RAD: Natalija Jokić
Anđela Zorić VIII-2

# data[].attributes.body
Vampir lignje za odbranu ne koriste mastilo već sluz, ili pokriju svoje telo pipcima.
RAD: Natalija Jokić
Anđela Zorić VIII-2

# data[].attributes.body
Ove lignje su dugačke samo 30cm i žive na dubini od 2900m. Imaju veoma neobičan oblik i više liče na meduze nego na lignje. Vampir lignje imaju veoma spor metabolizam što znači da dugo mogu da prežive bez hrane.
RAD:Anđela Zorić
Natalija Jokić VIII-2

# data[].attributes.body
Lamantini žive u toplim vodama priobalja Atlanskog okeana kao i u estuarima, rekama i močvarama. Lamantini se nalaze na dubini od 0 do 5m.
RAD: Natalija Jokic
Anđela Zorić VIII-2

# data[].attributes.body
Nautilus spada u grupu mekušaca koja se naziva glavonošci. Ovaj glavonožac je jedini glavonožac sa spiralnom ljušturom. Živi u Indijskom okeanu. Unutrašnjost mu je podeljena na niz komora. Životinja se nalazi u najvećoj komori koja je i najbliža sredini. Ostale komore su ispunjene gasom i deluju kao plovak, pomažući mu da "leti" u vodi. Nalazi se na dubini od 565m.
RAD: Anđela Zorić
Natalija Jokić VIII-2

# data[].attributes.body
CRNI GUTAC
Crni Gutac je vrsta duboko morske ribe.Poznata je po svojoj sposobnosti da proguta ribe vece od sebe.Nalazi se sirom sveta u tropskim i subtropskim vodama u dobini od 2,745 metara najvise je ima u Severnom Atlantiku.
OPIS
Crni Gutac je mala riba koja dostize duzinu on 25 centimetara.
Glava je dugacka sa ocima srednje velicine i velikim ustima.Prva tri zuba su povecana.Mogu da progutaju ribe duplo vece od nje

# data[].attributes.body
RIBA LAV
Peterois je rod otrovnih morskih riba potekao sa INDO-PACIFIKA.Naziv RIBA LAV dobili su po svojim bodljama koje podsecaju na lava.Karakterisu se vidljivom paletom upozoravajucih boja.Na njihovom telu nalaze se crvene, zute,bele narandzaste ili crne pruge,dok su otrovne bodlje na perajima.One su popularne akvarijumske ribe.Pterois volitans i pterois miles su znacajne imvazivne vrste na zapadu Atlantika, Karipskog i Sredozemnog mora.
OPIS
Riba lav u Atlantiku je duzine 5-45 centimetara, tezine 0,025-1,3 kilograma.Poznata je po lepoti,otrovnim bodljama i jedinstvenim pipcima.

# data[].attributes.body
Tiburoniagranro je jedna od najvecih morskih jegulja i neobična je na vise nacina. Zive na okeanskim dubinama od 600 do 1500 metara, a pronadjeni su preko Tihog okeana u Kalifornijskom zalivu, zalivu Monterej, na Havajima i u Japanu. Vrlo je verovatno da ispoljavaju duboko morski gigantizam. U precniku mogu narasti do 76 centimetara, prema Kalifornijskoj akademiji nauka, i imaju debele mesnate ruke.

Marijana Djuric 8-2

# data[].attributes.body
Zelena morska kornjaca je gmizavac iz reda Testudines. Jedina je vrsta u rodu Chelonia.
Ova vrsta je dobila ime po zelenoj boji masti, a ne po boji koze oklopa kako to misli vecina ljudi. Zapravo, oklopi ovih kornjaca su maslinasti ili crni. Rasprostranjena  je u tropskim i suptropskim morima sirom sveta, sa dve razlicite populacije u Atlantskom i Pacifickom okeanu.
Telo ove dorzoventalno spljostene kornjace je pokriveno velikim oklopom ;ima par velikih peraja u obliku vesla.  Uglavnom je svetle boje,iako delovi populacije u istocnom Pacifiku imaju delove oklopa skoro potpuno crne.
Za razliku od  ostalih clanova ove familije zelena kornjaca je uglavnom biljojed.
Odrasli uglavnom nastanjuju plitke lagune, hraneci se vecinom raznim vrstama morske trave.
Kornjace otkidaju vrhove listova morkse trave, sto travi pomaze da ostane zdrava.

Marijana Djuric 8-2

# data[].attributes.body
VELIKI KIT
Druga  je najveca zivotinja koja je ikad živela na olaneti Zemlji.Kada ovaj gorostas dostigne dužinu od bar 26 metara i tezinu od 80 tona on se po velicini nalazi na drugom mestu pored plavog kita.
USAMLJEN PUTNIK
Ženka velikog kita dostiže reproduktivnu zrelost posle sest godina života nerađaju svake godine nego svake trece do cetvrte.Mali kit se rađa dugacak pet metara i težak dve tone.
RANJIVA VRSTA
Island je 2006 godine opet dozvolio lov na ovu vrstu i pored svih upozorenja naucnika da to necine.Strucnjaci i danas smatraju veoma ranjenim ribama i bezopasni su za ljude.

# data[].attributes.body
CLOWN FISH
Riba kojoj nikako nesmetaju žarevi pipci morskih sasa.Vecina riba se ne približava sasama dok ova vrsta živi u simbiozi sa njima.

# data[].attributes.body
MANATEE
Severoamericki lamantin vrasta morskih krava.Adaptacija morskom životu udovi zakrzljali u obliku peraja.Dužine su oko tri metra.Kilaže od 400 do 600 kilograma.

# data[].attributes.attachment_link.title
Врсте организама на различитим дубинама

# data[].attributes.headline
Врсте организама на различитим дубинама

# data[].attributes.subject
Врсте организама на различитим дубинама

# data[].attributes.body
Рибе су најразноврснија група кичмењака. Живе у слаткој и сланој води, од екваторијалних до поларних области и у водама на висини од 6000м изнад висине мора и океанских дубина до 10.000м.

Стрипер бас је риба која мигрира пратећи свој плен, али и тражећи оптималну температуру воде од 10 до 20 степени. Може нарасти до 1.5м и бити тежак 30кг. Живи уз Атлантску обалу Северне Америке. Налази се на дубинама од 6м.

Јегуља вук – wolf eel је риба која има карактеристично лице, као код човека. Налази се у северном Тихом океану, око стена и гребена. Може нарасти до 6м и достићи тежину од 40кг. Налази се на дубинама до 222м.

Кит убица – killer whale је највећи представник породице делфина и живи у свим океанима. Велика је грабљивица. Мужјаци нарасту од 6 до 8м и тешки цу око 6 тона а женке су дуге од 5 – 7м и тешке 5 тона. Налази се на дубини од 108м.

Мahi – mahi је риба која насељава тропске океане и мора, најчешће се може наћи око Мексичког залива, Костарике и Хаваја. Чудног је изгледа и има тупу главу, дуго лежно пераје и реп подељен на 2 дела. Налази се на дубини од 6м.

Bigeye tunaможе нарасти до 250цм. Максимално су тешке 180кг. Горњи део тела је црне боје, а доњи део сиве. На перајима се може видети наранџасто црвена боја. Налази се на дубини од 414м.

Рибе су прилагођене различитим условима живота у водама које насељавају. Различит облик величина тела, грађа пераја и места за мрешћење су условиле и њихову разноврсност.

Уљез: кит убица је највећи представник породице делфина и живи у свим океанима. Он је уљез зато што је сисар, а све остало су рибе.

Wikipedia.org

Neil.fun

Јосић Георгије 8-2

# data[].attributes.body
Morski svet,slika br:3.,Darko Krasavčić

# data[].attributes.body
Morski svet,slika br:2. .Darko Krasavčić

# data[].attributes.body
Darko Krasavčić

# data[].attributes.body
Živi na dubini od 607m. To je opštepoznati stanovnik dubokog mora, zbog jasno zglobnih kostra ove vrste. Nađeni primerci bambusovog korala stari su 4000 godina.
RAD: Natalija Jokić
Anđela Zorić VIII-2

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bamboo coral, family Isididae, is a family of mostly deep-sea coral of the phylum Cnidaria. It is a commonly recognized inhabitant of the deep sea, due to the clearly articulated skeletons of the species. Deep water coral species such as this are especially affected by the practice of bottom trawling. These organisms may be an important environmental indicator in the study of long term climate change, as some specimens of bamboo coral have been discovered that are 4,000 years old.

Relatively little is known about bamboo coral. The skeletons of bamboo coral are made up of calcium carbonate in the form of tree-like branches alternating with joint-like nodes or axes composed of gorgonin protein. The alternation of the bony structures with the smaller gorgonin parts give the bamboo coral a finger-like appearance similar to that of the bamboo plant on land. Bamboo coral was reported in 2005 to have been found on a dozen seamounts in the Pacific Ocean between Santa Barbara, California, and Kodiak, Alaska. Although the ages and growth rates for most deep water coral are not yet available, specimens of bamboo coral found in the Gulf of Alaska have been estimated to have a life span of 75 to 126 years, based on radiocarbon-based growth rate and age data.

Recently, a mission funded by the National Oceanic and Atmospheric Administration (NOAA) discovered seven new species of bamboo coral in the Papahānaumokuākea Marine National Monument, a U.S. National Monument lying primarily in deep waters off the Northwestern Hawaiian Islands, using the . Of these seven new species, six may represent completely new genera (that is, major new classification categories). Data from these findings are still being analyzed. A bamboo coral "tree", five feet tall, was described for the first time by the mission. Scientists also found an area of dead coral, about 10,000 square feet (930 m 2) and more than 2,000 feet (610 m) deep. The cause of death of the coral community is unknown but it is estimated to have occurred several thousand to perhaps over a million years ago.

Deep sea bamboo coral provides the ecosystems to support deep sea life and also may be among the first organisms to display the effects of changes in ocean acidification caused by excess carbon dioxide, since they produce growth rings similar to those of a tree and can provide a view of changes in the condition in the deep sea over time. Some bamboo coral can be especially long-lived; coral specimens as old as 4,000 years were found at the Papahānaumokuākea Marine National Monument, giving scientists a window into the ocean's past. One scientist said the coral provided "4,000 years worth of information about what has been going on in the deep ocean interior". Deep water coral organisms such as bamboo coral are especially affected by the practice of bottom trawling. Other research has raised the possibility that Isididae corals, because of their potential to mimic biological properties, may potentially be used as living bone implants as well as in aquatic cultivation.

The following genera are currently described in the family Isididae:

# data[].attributes.attachment_link.description
Bamboo coral, family Isididae, is a family of mostly deep-sea coral of the phylum Cnidaria. It is a commonly recognized inhabitant of the deep sea, due to the clearly articulated skeletons of the species. Deep water coral species such as this are especially affected by the practice of bottom trawling.

# data[].attributes.body
Na dubini od 10325 m zabeleženo je prisustvo  Amphipoda
- rakova sa mekim ljušturama nalik velikim buvama. Hrane se detritusom, jedu krhotine iz raspadajuće biljne i životinjske materije koja pada ka dnu. Oni su najvažniji kao izvor hrane za veće životinje koje nastanjuju hadalnu zonu.