# data[].attributes.headline
Möte med elever måndag 14 feb 12.30 i konferensrummet 

# data[].attributes.subject
Möte med elever måndag 14 feb 12.30 i konferensrummet 

# data[].attributes.body
Maila Maria om du vill delta via Teams: Maria.sundler@edu.stockholm.se

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Den 24 oktober fyller FN 75 år och det är ett utmärkt tillfälle att jobba med FN-frågor i klassrummet. Skolmaterialet för FN-dagen 2020 handlar om de globala målen. I materialet finns korta faktatexter, begreppsförklaringar och diskussionsfrågor. Helt enkelt ett bra sätt att lyfta utmaningar som FN arbetar med. Materialet består av tre olika nivåer, med ökande svårighetsgrad. Du som lärare avgör vilken eller vilka som passar din klass bäst.

För oss är din personliga integritet viktig. Vi behandlar dina personuppgifter i enlighet med dataskyddsförordningen (GDPR) och endast för ändamål som rör vår egen verksamhet.Läs mer om Svenska FN-förbundets hantering av personuppgifter.

Har du frågor om skolmaterialet? Välkommen att kontakta oss på fndagen@fn.se
Här hittar du skolmaterial från tidigare år.

# data[].attributes.attachment_link.title
Skolmaterial för FN-dagen - Svenska FN-förbundet

# data[].attributes.attachment_link.description
Den 24 oktober fyller FN 75 år och det är ett utmärkt tillfälle att jobba med FN-frågor i klassrummet. Skolmaterialet för FN-dagen 2020 handlar om de globala målen. I materialet finns korta faktatexter, begreppsförklaringar och diskussionsfrågor. Helt enkelt ett bra sätt att lyfta utmaningar som FN arbetar med.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
När elever uppmärksammas på hur mycket det slänger, så slänger de mindre. Det är inte rocket science, säger Sverker Johansson vid Högskolan Dalarna. Foto: Getty Images/Jonas Tetzlaff

Forskning Det går att mäta matsvinnet i skolmatsalarna med hjälp av artificiell intelligens i en app. Och ännu viktigare: appen får svinnet att minska.

Omkring 700 elever i 27 skolor deltog i "Svinnkollen" i höstas. Under två veckors tid fotograferade eleverna maten på sina tallrikar före måltiden - och efteråt. Sedan var det upp till den artificiella intelligensen, döpt till MATilda, att tolka bilderna. Vad tog eleverna för mat? Hur mycket tog de? Och vad slängde de?

- Vi lyckades hitta en enkel och rolig mätmetod som många elever uppskattade, säger Sverker Johansson, expert på programmering och senior rådgivare vid Högskolan Dalarna.

Projektet har drivits av den ideella föreningen Vetenskap & allmänhet, i samarbete med företaget Consupedia. Nu har alla data analyserats och slutsatsen är glädjande: när man jämförde svinnet de tre första dagarna under mätperioden med de tre sista dagarna visade det sig att svinnet hade minskat med 16 procent.

Mycket potatis i soporna

Mot slutet slängde den genomsnittliga eleven 19,85 gram av sin mat - betydligt mindre än de 27 gram som Livsmedelsverket uppmätte när man undersökte tallrikssvinnet i svenska skolor 2019.

- När elever uppmärksammas på hur mycket det slänger, så slänger de mindre. Det är inte rocket science, säger Sverker Johansson.
Vad kan göras för att minska just köttsvinnet?
Det som eleverna slängde allra mest var potatis, både kokt och stekt. Därefter kom kött och fisk och på tredje plats rivna morötter. Slutsatser att dra?
Men sådan information kan väl skolorna få fram med vanliga enkäter?
- Kanske att koka lite mindre potatis. Men ur klimatsynpunkt är det är ännu viktigare att fundera kring hur man ska få eleverna att slänga mindre kött. Ett kilo nötkött har 300 gånger så stor klimatpåverkan som ett kilo potatis.

- Här har vår app varit av stor betydelse. Vi har kunnat se vilka kötträtter som slängs oftare än andra. Kassler till exempel är ingen höjdare.

- Visst, men det här är mer träffsäkert. Här ser vi svart på vitt vad som slängs.

Slänger även mat de gillar

Studien visar att eleverna slänger något mer när det är mat som de ogillar, men skillnaden är inte så stor. De slänger också mat som de tycker om, eftersom de då tar för stora portioner, för många pannkakor till exempel. Krävs mer övervakning, eller?

- Tveksamt, vilken skola har personal som kan hänga över axeln när det är pannkakor? Jag tror mer på att ge eleverna insikten att de faktiskt slänger mat.

Minst mat slängde eleverna i mellanstadiet, något mer slängde gymnasieeleverna - men allra mest slängde eleverna på högstadiet. Varför?

- Det är en turbulent ålder, de är inte så snälla och lydiga längre. Men det är också en ålder då de växer snabbt och får sämre koll på sin aptit.

Oroande att de äter så snabbt
Som vadå?
I snitt använde eleverna 10 minuter och 24 sekunder att äta, ja själva matintaget torde ha gått ännu snabbare med tanke på att de förmodligen kan ha gått lite tid efter att de ätit klart och tar den andra bilden. I Livsmedelsverkets riktlinjer står att barnen ska kunna sitta i en stressfri miljö i åtminstone 20 minuter, men för många har det alltså gått mycket snabbare.

- Att de äter så snabbt var både överraskande och oroande. De som satt något längre och hann bli lite mättare slängde också något mindre, så här finns lärdomar att dra.

- Att försöka skapa en mindre stökig miljö i matsalen som göra att eleverna vill stanna lite längre. Men det är svårt, jag vet, dämpande material på golv och stolar är mer svårstädade.
LÄS ÄVEN Var femte måltid i skolan är specialkost Skolan slänger 84 ton mat per dag Vissa äter gratis - andra får betala LISTA: Här kostar skolmaten mest och minst Specialkost för barn med diagnoser ökar
Nu ska forskarna återkoppla med skolorna och se hur de kan gå vidare. En tanke är att montera kameror där eleverna slänger maten. Med tanke på att mobiltelefoner är på väg bort från skolorna skulle det kunna vara ett alternativ, även om man då missar fördelen med att varje elev får en återkoppling av sitt eget släng.

- Vilka metoder man än använder för att mäta svinnet så har vi ett tydligt budskap: ju oftare ni mäter det, desto bättre resultat.

# data[].attributes.attachment_link.title
Svinnet minskar markant när elever fotar maten de slänger

# data[].attributes.attachment_link.description
Det går att mäta matsvinnet i skolmatsalarna med hjälp av artificiell intelligens i en app. Och ännu viktigare: appen får svinnet att minska. Omkring 700 elever i 27 skolor deltog i "Svinnkollen" i höstas. Under två veckors tid fotograferade eleverna maten på sina tallrikar före måltiden - och efteråt.

# data[].attributes.attachment_link.description
Faktaprogram som kort beskriver grunden i hållbar utveckling och de tre dimensionerna; social, ekologisk och ekonomisk hållbarhet. För högstadiet åk 7-9.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
-en nyskriven minimusikal om en skruvad framtidsbild

River är världens bästa musiker. Okej, kanske inte. Men i en värld där isarna smält, bina dött ut, maten består av alger och kackerlackor och Helsingfors och Stockholm flutit ihop till en enda stad är hon iallafall den enda som håller modet uppe. Tillsammans med sina två bandmedlemmar har hon precis missat den sista ubåtstaxin till en exklusiv undervattenskoloni dit jetsetet har flytt. Framtiden ser inte ljus ut. I ett försök att muntra upp sina bandmedlemmar berättar hon en galen historia där de finner äventyr, musik och kanske till och med... hopp? Det kan behövas. Särskilt eftersom jordens undergång är det enda som står inskrivet i kalendern just nu.

Vi skapar en musikalisk framtidsvärld som låter både igenkännbar och fjärran, och där musiken framförs på egentillverkade framtidsinstrument som byggs speciellt för denna fantasifulla föreställning.

Manus/regi: Charissa Martinkauppi
Musik/instrumentbygge: Jonatan Eklund
Kostym/scenografi: Erika Sjödin
Koreografi: Jukka Korpi
Ljus/sångteknik: Linnea Jansson
På scen: Malou Zilliacus, Kristiina Viiala, Linda Jokela
Översättning till finska: Lidia Taavitsainen

Målgrupp: 10-16 år
Längd: ca 50 min

Spelas på svenska eller på finska.
OBS! Speltiderna nedan är preliminära, pga Corona-restriktioner.
Speltider på egen scen:
Lö 10/4 kl 16 - Nypremiär
Ti 13/4 kl 10 & 13
On 14/4 kl 10 & 13
Lö 17/4 kl 16
Ti 20/4 kl 10 & 13
On 21/4 kl 10 & 13
To 22/4 kl 10 & 13

Turnébokningar och mer information: info@uusiteatteri.se eller 0728-77 45 68

# data[].attributes.attachment_link.description
en nyskriven minimusikal om en skruvad framtidsbild River är världens bästa musiker. Okej, kanske inte. Men i en värld där isarna smält, bina dött ut, maten består av alger och kackerlackor och Helsingfors och Stockholm flutit ihop till en enda stad är hon iallafall den enda som håller modet uppe.

# data[].attributes.body
Jämställdhet och klimat hänger ihop. En mer jämställd värld är bättre för kvinnor, män och planeten.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Om man tittar närmare på klimatförändringarna ser man att män och kvinnor bidrar olika mycket till utsläpp av växthusgaser genom olika konsumtionsmönster och livsstilsval. Män och kvinnor drabbas också olika hårt av klimatförändringar och har inte heller samma möjlighet till anpassningar. Dessutom drabbas de fattiga hårdast, och en stor majoritet av världens fattigaste är faktiskt kvinnor. Så trots att kvinnor bidrar mindre till klimatförändringar, så drabbas de oftast hårdare.

Varför är det här så viktigt? Jo, man har sett att länder med större jämställdhet mellan könen får en snabbare och mer hållbar utveckling. Jämställdhet är både en förutsättning för en demokratisk och hållbar utveckling, och så är det förstås ett mål i sig.

Kvinnor drabbas hårdare av klimatförändringar

Det är oftast kvinnorna som har till uppgift att hämta ved och vatten till familjens hushåll. När torkan kommer blir det svårare, och de måste gå längre och längre bort för att kunna hitta tillräckligt med vatten och ved, och kanske också stå i kö för att vänta på sin tur framför vattenkranen. Det tar mer tid och mer kraft i anspråk, ibland mycket mer. Så mycket att det påverkar flickors möjlighet att gå i skolan och få en utbildning. På så sätt cementeras ojämlikheten mellan könen. Enligt UN Women Watch så lägger kvinnor i utvecklingsländer 2-20 timmar eller mer i veckan på den mödosamma uppgiften att samla ved för att täcka hushållets behov.

Men i Sverige är det väl ingen skillnad?

Men i Sverige då, här är det väl ingen skillnad mellan könen kanske du tänker? Jo, mäns och kvinnors livsstil, beteende och konsumtionsmönster ser olika ut och de ger också olika stor påverkan på miljön. Ta till exempel transporter. I Sverige släpper mäns privata transporter ut dubbelt så mycket koldioxid som kvinnors transporter. Dessutom äter män mer kött än kvinnor, vilket också bidrar till växthuseffekten. Globalt står transporter för cirka 19 procent av den globala energianvändningen och köttproduktionen för cirka 18 procent.

Kvinnor som matproducenter

Kvinnor runt om i världen är väldigt viktiga matproducenter. Kvinnorna står för en stor del av jordbruksarbetet, och för 45-80 procent av matproduktionen i utvecklingsländer. Kvinnorna är i större utsträckning än männen direkt beroende av naturresurser från skogen och jordbruket, medan männen oftare lönearbetar. När vädret blir torrare och regnen kommer allt mer oregelbundet och oförutsägbart drabbas alla, men kvinnorna drabbas hårdast.

Trots att kvinnorna dominerar som arbetskraft i jordbruket, äger de inte land i lika stor utsträckning som männen. Det gör dem mer sårbara och begränsar deras möjligheter att anpassa sig till ett alltmer oförutsägbart klimat.

Kvinnor som bevarare av biologisk mångfald

Kvinnor dominerar inom många sysslor, som insamlare av vilda växter, trädgårdsodlare och örtmedicinare. Sysslor som kräver specifik kunskap om naturen. Inte minst kvinnor från urfolk har viktig traditionell kunskap om djur och växter i sin närhet. Därför behöver kvinnor också spela en viktig roll i bevarandet av biologisk mångfald och värdefulla naturresurser, inte minst när hoten ökar på grund av klimatförändringar. Bevarandet av till exempel skogar är viktigt för att inte ytterligare spä på klimatförändringarna.

Kvinnor drabbas hårdare av extremväder

När män och kvinnor lever jämställda i samhället är det ingen skillnad i hur de drabbas av naturkatastrofer. Men när kvinnorna inte har samma sociala och ekonomiska rättigheter som män finns det många exempel på att dödligheten bland kvinnor är större i klimatkatastrofer och extremväder som orkaner och värmeböljor.

Det beror bland annat på att kvinnor har färre tillgångar som pengar och land som behövs för att starta om efter katastrofen. De har också sämre tillgång till information och nyhetskanaler som varnar om kommande katastrofer, har mindre rörlighet i samhället och är dessutom mer begränsade av att ta hand om familjen. Många kvinnor riskerar sina egna liv för att hjälpa sina familjemedlemmar vid katastrofer. Fattiga kvinnor och kvinnor i ojämlika samhällen drabbas hårdast.

Även i Europa finns exempel på att dödligheten i extrem hetta är betydligt högre för kvinnor.

Kvinnor som beslutsfattare

Om man ser på mäns och kvinnors möjlighet att bestämma över resurser, ja, då finns det stora skillnader mellan könen. Mäns och kvinnors förmåga att anpassa sig till klimatförändringar är också olika.

Kvinnorna är sämre representerade i politiken och beslutsfattande sammanhang, men de får allt mer att säga till om. Andelen kvinnor bland världens parlamentariker har ökat från 13,2 procent år 2000 till 23,4 procent år 2017.Störst andel kvinnor i parlamentet i februari 2019 har faktiskt Rwanda, följt av Kuba, Bolivia, Mexiko och på en femteplats Sverige.

Trots att den mesta energin i fattiga samhällen kommer från traditionella bränslen som kol och ved, som samlas in av kvinnor, ses energi ofta som en manlig angelägenhet. Det leder många gånger till att energipolitiken är "gender blind", den tar inte hänsyn till könen och missar därför viktiga faktorer som påverkar förmågan att anpassa sig till och begränsa klimatförändringar.

Vill du veta mer om kvinnor, jämställdhet och klimat? Läs UN Women Watch: Women, Gender Equality and Climate Change

# data[].attributes.attachment_link.title
Vad har klimatförändringar med jämställdhet att göra?

# data[].attributes.attachment_link.description
Om man tittar närmare på klimatförändringarna ser man att män och kvinnor bidrar olika mycket till utsläpp av växthusgaser genom olika konsumtionsmönster och livsstilsval. Män och kvinnor drabbas också olika hårt av klimatförändringar och har inte heller samma möjlighet till anpassningar. Dessutom drabbas de fattiga hårdast, och en stor majoritet av världens fattigaste är faktiskt kvinnor.

# data[].attributes.body
Vill du ha länken och vara med på mötet: maila semir.susic@edu.stockholm.se

# data[].attributes.headline
Koll på läget i världen – testa dig själv!

# data[].attributes.subject
Koll på läget i världen – testa dig själv!

# data[].attributes.attachment_link.description
Gapminder Worldview Upgrader - Get rid of your misconceptions about global development!

# data[].attributes.body
14 december
kl.12.30
Raulan

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det var en ambitiös plan som FN godtog 2015 då de ställde upp 17 mål för att skapa en hållbar värld fram till år 2030.

Sedan dess har Statistiska Centralbyrån, SCB, i två omgångar presenterat analytiska rapporter om hur Sverige klarar av jobbet med att uppfylla målen.

I stället presenterades en lägesbild med fokus på ojämlikhet och Agenda 2030:s princip om att "ingen ska lämnas utanför".

SCB anser i den senaste rapporten att ojämlikheterna mellan olika grupper ökar på flera områden.

Bland de stora klyftor som SCB tar upp märks till exempel att ekonomisk utsatthet är vanligare bland utlandsfödda än bland personer födda i Sverige.

Dessutom är det många som är svagt etablerade på den svenska arbetsmarknaden, som till exempel har timanställning och med det en låg lön.

För att uppnå Agenda 2030 måste Sverige arbeta hårdare för att minska klyftorna, konstaterar SCB.

Sara Frankl är sakkunnig för Agenda 2030 på SCB och säger att det går trögt med att minska ojämlikheten.

- Sett till vår utvecklingsnivå och ekonomiska styrka ser vi att ojämlikheter i samhället är en utmaning i relation till Agenda 2030.

Agendans delmål 8.5 slår fast att vi senast 2030 ska uppnå full och produktiv sysselsättning med anständiga arbetsvillkor för alla kvinnor och män, inklusive ungdomar och personer med funktionsnedsättning, samt lika lön för likvärdigt arbete.

Det är inte fastställt hur uppföljningen av Agenda 2030 ska se ut framöver, berättar Sara Frankl. Ett enigt utrikesutskott i riksdagen vill att detta görs minst vartannat år.

- I slutet av nästa år ska vi lämna ett förslag till regeringen hur uppföljningen ska gå till och se ut fram till 2030, säger Sara Frankl som menar att allt i slutändan handlar om finansiering.

Men en nyhet kommer redan i mitten av mars.

Då publicerar SCB indikatorer på sin sajt om hur det går för Sverige inom respektive mål och delmål. Från och med då kan alltså allmänheten mer kontinuerligt följa Agenda 2030-arbetet framöver.

- Sverige ska också rapportera om genomförandet av agendan till FN nästa sommar. Det gjorde vi senast 2017, berättar Sara Frankl.

Agenda 2030

# data[].attributes.attachment_link.title
Här får du koll på Sveriges jobb för en bättre värld

# data[].attributes.attachment_link.description
Det var en ambitiös plan som FN godtog 2015 då de ställde upp 17 mål för att skapa en hållbar värld fram till år 2030. Sedan dess har Statistiska Centralbyrån, SCB, i två omgångar presenterat analytiska rapporter om hur Sverige klarar av jobbet med att uppfylla målen.

# data[].attributes.body
Här hittar du länkar till de beslut som styr maten i Stockholms stad.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Matens betydelse för att nå en hållbar utveckling har blivit allt tydligare. Stockholms stad har som stor organisation med en stor konsumtion av livsmedel en viktig roll.

Det som serveras inom stadens verksamheter inverkar på folkhälsa och välbefinnande och påverkar klimatet och miljön. Varje dag serveras mat till mer än 160 000 barn och elever i stadens förskolor och skolor. Därtill kommer det som serveras på fritidsgårdar och dagverksamheter, i hemtjänsten och på stadens äldreboenden. Därför spelar stadens arbete med mat och måltider en stor roll för hållbar utveckling.

Stockholms stads arbete med att minska matsvinnet ska bidra till en minskad klimatpåverkan. Det avfall som ändå uppstår ska samlas in och tas om hand på ett resurseffektivt sätt och målet för stadens arbete är att år 2021 ska 70 procent av allt matavfall ska samlas in - en ökning med mer än 400 procent jämfört med 2015 (16 procent).

Stockholms stad ska bidra till bättre folkhälsa och minskad miljö- och klimatpåverkan genom de livsmedel och måltider som köps in, produceras och serveras i stadens verksamheter. Staden ska vara en föregångskommun där invånarna vet att de får god, näringsriktig och säker mat. Stadens måltidsverksamheter ska medverka till att invånare och besökare har ett varsamt förhållningssätt till natur och miljö och förstår sin delaktighet i naturens kretslopp. Genom upphandling och inköp kan staden påverka branschens aktörer.

C40:s Good Food Cities Declaration

Den 10 oktober 2019 skrev Stockholms stad tillsammans med 13 städer i nätverket C40 under deklarationen Good Food Cities Declaration. Deklarationen uppmärksammar behoven av förändring i det globala matsystemet och våra matvanors stora påverkan på klimatet. Deklarationen innehåller följande områden:

upphandling för att säkra hållbar matförsörjning

arbete för en övergripande ökning av sunda växtbaserade livsmedel

minskning av matsvinnet och avfallet med 50 procent till 2030 jämfört med 2015 års nivåer

arbete tillsammans med invånare, företag, offentliga institutioner och andra organisationer för att utveckla en gemensam strategi och tillsammans uppnå målen på ett fullständigt och rättvist sätt.

C40:s Good Food Cities Declaration, C40:s webbplats
Skolmjölksstöd

En del av stadens förskolor och skolor tar emot skolmjölksstöd. Det betyder att mjölken som serveras delvis finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket. Syftet med detta EU-stöd är att ge fler elever möjlighet att dricka mjölk i skolan.

Det är Jordbruksverket som ansvarar för stödet.

Organisation

Stadsledningskontoret ansvarar för den strategiska styrningen och samordningen av stadens arbete såväl med den övergripande strategin för mat som för inköp och upphandling.
Stadsledningskontoret
Styrande dokument

God, hälsosam och klimatsmart mat - Matstrategi för Stockholms stad lägger fast stadens övergripande inriktning och ska ge tydlig vägledning och lägga grunden för ökad insikt och kunskap hos stadens medarbetare, brukare och stockholmare. Strategin behandlar mat utifrån sex olika perspektiv: God, Näringsriktig, Hållbar, Integrerad, Trivsam och Säker. Dessa delar bildar tillsammans en helhet för måltiden och måltidsupplevelsen.
God, hälsosam och klimatsmart mat - Matstrategi för Stockholms stad (pdf, 442 kB, nytt fönster)

# data[].attributes.attachment_link.title
Så arbetar staden med mat och måltider - Stockholms stad

# data[].attributes.attachment_link.description
Matens betydelse för att nå en hållbar utveckling har blivit allt tydligare. Stockholms stad har som stor organisation med en stor konsumtion av livsmedel en viktig roll. Det som serveras inom stadens verksamheter inverkar på folkhälsa och välbefinnande och påverkar klimatet och miljön.

# data[].attributes.body
Filmriket play har kortfilmer kopplade till de globala målen och diskussionsmaterial. Maila Lars-Eric Larsson lars-eric@fpn.se för att få tillgång gratis.

# data[].attributes.attachment_link.description
Här får du lära dig skapa film och rörlig bild helt gratis. Klicka på våra övningar och vår filmskola för att få veta mer! Nyheter! Nu blir Filmriket playtjänst ännu bättre! 16 november öppnar två nya filmfönster, Månadens film och Franska Fönster. Logga in, kolla in och njut av ett utökad utbud av filmer för [...]

# data[].attributes.body
7 december kl. 12.30 i persot.

# data[].attributes.body
23 november v. 48 kl. 12.30 i personalrummet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Välkommen till Naturskyddsföreningen! Sidan du sökte finns inte eller håller kanske på att sättas upp. Vi arbetet ständingt med att uppdatera webbplatsen. Använd gärna menyn eller sökfunktionen ovan för att hitta innehåll. Nedan ser du några exempel på saker vi kan erbjuda. Tack för att du besöker oss!

# data[].attributes.body
Välkommen till nästa möte som hålls i personalrummet vid expeditionen måndag 9 november 12.30.

# data[].attributes.headline
Tävlingen är nu avslutad och vinnarna finns nedan

# data[].attributes.subject
Tävlingen är nu avslutad och vinnarna finns nedan

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Educator Guide

Use this guide for tips on talking to young people and children about climate change.

We focus on encouraging honest conversations in classrooms that give hope, whilst not ignoring the reality and scale of the problem.

The main themes include:

1. Optimism & hope

2. Changing the narrative

3. Changing thinking

4. Taking learning outside!

This resource has been made in partnership with UNICEF.
Training and guides

Protecting Planet Earth

# data[].attributes.attachment_link.title
Talking To Young People About Climate Change | The World's Largest Lesson

# data[].attributes.headline
Ny utredning ska se över våra utsläpp utomlands

# data[].attributes.subject
Ny utredning ska se över våra utsläpp utomlands

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mycket av det vi handlar, som kläder, mat och resor, orsakar stora utsläpp av växthusgaser - i genomsnitt nio ton per person varje år, enligt Naturvårdsverket. Men om vi ska klara Parisavtalets klimatmål så måste dessa utsläpp minska till i genomsnitt ett ton per år och person senast år 2050.

Nära 60 procent av utsläppen från svenskarnas konsumtion sker i andra länder. Därför får Miljömålsberedningen i uppdrag att ta fram förslag på hur utsläppen utomlands ska minska, vilket flera klimatorganisationer länge efterlyst.

Kan bli första landet

Men det är en sak att politiskt påverka utsläpp i sitt eget land, och betydligt mer komplicerat att begränsa dem utanför landets gränser. Om Sverige lyckas kan vi bli första landet i världen som inför klimatmål även för konsumtion utomlands.
SVT: Varför ska Sverige ta ansvar för utsläpp som sker i andra länder, som ju har egna klimatmål?
- Det stämmer, men vi har också möjlighet att påskynda en omställning globalt genom att sätta upp olika mål för hur vår import ska se ut säger Isabella Lövin, som bland annat gärna vill se tydligare märkning av vilken klimatpåverkan en produkt har.

- Då kan skolor, sjukhus, kommuner och regioner i offentliga upphandlingar bestämma att de bara ska köpa in produkter som har bäst klimatprestanda. Det är ett väldigt kraftigt instrument för att minska Sveriges klimatpåverkan utomlands.

"Måste gälla för alla"

Utredningen ska även föreslå åtgärder för hur flygets och sjöfartens klimatpåverkan ska minska. Isabella Lövin ser gärna höjda avgifter internationellt för både flyg- och fartygsbränslen.

- Principen måste ju vara att utsläpp ska inte vara gratis, och att reglerna måste gälla för alla.

# data[].attributes.attachment_link.title
Utredning ska minska svenskarnas utsläpp utomlands

# data[].attributes.attachment_link.description
Svenskars konsumtion orsakar stora utsläpp av växthusgaser, mest i andra länder. Nu tillsätter regeringen en parlamentarisk utredning som ska ge förslag på hur utsläppen utomlands ska kunna minska. Bland annat kan flygbränslet bli dyrare. - Vi kan visa hur rika länder kan ta ansvar för sin konsumtion utanför sitt eget lands gränser, säger klimatminister Isabella Lövin.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I utställningen Human Nature bjuds du in att följa några av trådarna i vår hoptrasslade värld. Allt hänger ihop. Hur vi lever våra liv är förbundet med hur jorden mår. Här ställs frågor och besökaren görs medveten om att alla kan bidra till en förändring.

Med utgångspunkt från föremål ur samlingarna - och flera pågående forskningsprojekt - tar museet sig an vår tids mest brännande fråga. Human Nature handlar om konsumtionens påverkan på vår jord med frågor om omställningar och möjligheter för en mera hållbar värld.

Publicerad den 17 jun 2020

Uppdaterad den 25 mar 2021

# data[].attributes.attachment_link.description
I utställningen Human Nature bjuds du in att följa några av trådarna i vår hoptrasslade värld. Allt hänger ihop. Hur vi lever våra liv är förbundet med hur jorden mår. Här ställs frågor och besökaren görs medveten om att alla kan bidra till en förändring.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Finns det något som är mer frustrerande än att diskutera med en så kallad klimatförnekare? Sannolikt inte, men det är ändå nödvändigt att vi fortsätter att ta diskussionerna och sprider kunskap om de klimatförändringar som pågår. SMB:s bidrag är en lista med tio korta och enkla svar på tio vanliga klimatskeptiska påståenden. Svaren är baserade på pålitliga mediers och forskningssajters information.
Påstående 1: "Mängden koldioxid ökar inte"

Jo, den ökar och har ökat rejält sedan vårt samhälle industrialiserades runt 1700-talet.

Enligt Erik Kjellström, professor i klimatologi på SMHI måste vi gå tillbaka över tre miljoner år för att hitta lika höga koldioxidkoncentrationer som nu. Han stödjer sig på uppgifter från NASA och British Antarctica Survey. Enligt SMHI har koncentrationen koldioxid ökat med 47 procent sedan förindustriell tid (det vill säga innan 1750).

Påstående 2: "Det är inte vi människor som orsakar den globala uppvärmningen"

En klar majoritet av världens klimatforskare är överens om att det är vi människor som bidrar till de oroväckande snabba klimatförändringar vi ser idag.

Över 97 procent av världens klimatforskare är överens om att det är vi människor som orsakar klimatförändringar.Det här framgår av amerikanska NASA:s sammanfattning av 18 olika forskningsorganisationers uttalanden om orsaken bakom klimatförändringarna. Det finns även en sammanställning som visar att 99,94 procent av världens klimatforskare är eniga om att mänskligheten orsakar klimatkrisen.

Enligt svenska SMHI beror klimatförändringarnabåde pånaturlig och mänsklig påverkan, men att den mänskliga påverkan har ökat drastiskt sedan 1950-talet.

Påverkan på jordens klimat sedan mitten av 1700-talet består av förändringar i ett antal faktorer såsom växthusgaser, partiklar och naturliga faktorer. Den sammanlagda påverkan som anges har dock skett ojämnt i tiden. Inte minst växthusgasutsläppen låg på tämligen låga nivåer fram till mitten av 1900-talet. Sedan dess har de ökat kraftigt, skriver SMHI.

Graf: Scripps Institution of Oceanography

En annan vanlig växthusgas är metan. Enligt SMHI orsakar mänsklig aktivitet ungefär 60 procent av metanutsläppen, bland annat handlar det om aktiviteter såsom boskapsuppfödning, risodling, utvinning av fossila bränslen och förbränning av biomassa.

Påstående 3: "Klimatet har ändrats tidigare, vi har både haft medelhavstemperatur och istid utan att människor släppt ut växthusgaser"

Det stämmer, men sedan 1950-talet har klimatförändringarna påskyndats och det har sammanfallit med människors ökade utsläpp av växthusgaser. Vår moderna livsstil och våra industrier orsakar enorma utsläpp av växthusgaser.

Just genom att studera tidigare förändringar i klimatet och vad som orsakade dem har vi ännu starkare belägg för att människans utsläpp av växthusgaser är den främsta drivkraften bakom klimatförändringarna nu, skriver DN som baserar det på forskning från NOAA, NASA, PNAS, Skeptical Science, NE, Chemical Geology och Science.

Sajten Skeptical Science besvarar påståendet med dessa (översatta) ord:

D et har flera gånger i jordens förflutna förekommit att jordens temperatur hoppat abrupt, på ungefär samma sätt som den gör idag. Det har då orsakats av stora och snabba växthusgasutsläpp, precis som de som orsakas av människor idag. De plötsliga globala uppvärmningshändelserna var nästan alltid mycket destruktiva för livet [på jorden] och orsakade massutrotning såsom i slutet av den geologiska tidsperioden Perm-trias eller till och med mitten av Kambrium- perioderna.

Påstående 4: "Vadå klimatförändringar, vädret har alltid varierat"

Det är skillnad på väder och klimat. Vädret kan ändras dag till dag, medan klimatet varierar över längre tidsperioder. Det vi ser i och med klimatförändringarna är att extrema väderhändelser inträffar oftare.

SVT:s meteorolog Pererik Åberg ger en enkel förklaring till skillnaden mellan klimat och väder i det här klippet. Enligt Naturskyddsföreningen är dock forskare överens om att extrema väderhändelser blir allt vanligare på grund av de klimatförändringar som pågår. Även SMB har rapporterat om hur extremväder kan kopplas till klimatförändringarna och hur frekventare naturkatastrofer blir allt kostsammare.

DN skriver så här:

Sedan mitten av 1970-talet har jordens globala medeltemperatur ökat med runt 0,2 grader per decennium. Vädret varierar mycket, och även när klimatet blir varmare kan vi förvänta oss perioder av kyla. Men värmeböljor och perioder med extrem hetta kommer att bli vanligare. De baserar sitt svar på följande källor: NASA, WMO, Climate Science Special Report 2017, Skeptical Science, Geophysical research letters och IPCC.

Påstående 5: "Temperaturen har inte stigit sedan 1998"

Jo, tyvärr har jordens medeltemperatur fortsatt att stiga även efter det varma året 1998. Därtill får vi allt oftare värmerekord. Det här syns bland annat på NASA:s illustrativa graf som visar förändringen i den globala yttemperaturen i förhållande till genomsnittstemperaturerna 1951-1980. Nitton av de 20 varmaste åren har alla inträffat sedan 2001, med undantag av 1998. 2016 rankas som det varmaste året.

Graf: NASA/GISS

Naturskyddsföreningen skriver:

Sedan temperaturmätningarna startade 1880 har samtliga av de tio varmaste åren inträffat efter 1998. Hela 15 av de 16 varmaste åren hittills har inträffat efter 2001, och mellan 2014 och 2018 har nya rekord slagits varje år. Och nu spås rekordet slås igen och 2020 att bli det varmaste året någonsin. Hittills i år har flera temperaturrekord redan satts och maj månad var globalt den varmaste maj sedan temperaturmätningarna började.

Även sajten NewScientist erbjuder bra förklaringar till temperaturökningen efter 1998.

Påstående 6: "Begränsningarna i koldioxidutsläpp är dåligt för ekonomin"

Klimatförändringarna kommer att kosta enormt mycket mer för både privatpersoner, företag och samhället i stort än de kostnader det innebär att begränsa dem. Faktum är att vi redan har börjat se kostnaderna i form av till exempel torka, översvämningar, klimatflyktingar, fuktproblem i hus och försäkringskostnader. Att begränsa klimatförändringarna skulle totalt sett vara enormt positivt för ekonomin.

Skador på egendom, infrastruktur och folkhälsan innebär stora kostnader för samhället och ekonomin. Mellan 1980 och 2011 drabbades över 5,5 miljoner människor av översvämningar, som orsakade ekonomiska förluster på över 90 miljarder euro. Sektorer som är väldigt beroende av viss temperatur och nederbörd, som jordbruk, skogsbruk, energi och turism, drabbas särskilt hårt, skriver Europeiska kommissionen.

Även SMB har tidigare rapporterat om forskning som visar att det ekonomiskt mest fördelaktiga är att hålla sig till Parisavtalet och en uppvärmning på under två grader.

Påstående 7: "Ett varmare klimat är bra för matproduktionen"

Det kan vara både bra och dåligt, men nackdelarna väger helt klart över. Svaret blir alltså nej, även om det finns fördelar i framförallt nordliga länder.

Line Gordon som forskar på hållbara matsystem och är chef för Stockholm Resilience Centre bemöter det här påståendet med ett nej. Enligt henne kan det visserligen finnas positiva aspekter med klimatförändringarna, främst i nordliga länder, men att forskningen ändå visar att de negativa konsekvenserna är mer omfattande. Till exempel kommer torra områden att bli ännu torrare och blöta områden ännu blötare. Den minskade matproduktionen kommer mestadels ske i redan fattiga länder, som dessutom inte har orsakat särskilt stora utsläpp genom tiderna. Line Gordon stödjer sig på forskning från PNAS, Rymdstyrelsen, IPCC och SMHI.

Den globala upphettningen medför enorma negativa konsekvenser för jordbruket, för människors hälsa och för ekonomin, skriver DN och baserar sitt svar på följande källor: IPCC, EPA, SEI, WWF, UNFCC, PLOS, Skeptical Science.

Påstående 8: "Uppvärmningen har stannat upp i och med corona-pandemin"

Visserligen har vi minskat utsläppen från flyg och viss annan konsumtion, men tyvärr har rekordhöga halter koldioxid i atmosfären uppmätts 2020 och samtal om klimatet har fått stå tillbaka för oron kring covid-19. Dessutom ser utsläppen ut att snabbt öka igen.

Nej, uppvärmningen har inte stannat av. Tvärtom så har vi sett rekordhöga halter av koldioxid i atmosfären under 2020. Det som har hänt är att utsläppen tillfälligt har minskat på många håll i världen, framförallt på grund av minskad produktion av konsumtionsvaror och minskat resande/transporter. Men på många håll runt om i världen ökar utsläppen igen i och med att länder öppnar upp, i vissa fall ökar utsläppen mycket snabbt, skriver Naturskyddsföreningen.

SMB har både rapporterat om positiva effekter av coronarestriktioner som lett till minskade utsläpp, men även om hur miljöförstöring fått stå i skuggan av covid-19.

Påstående 9: "Det spelar ingen roll vad vi i Sverige gör, det verkliga hotet är länder som Indien och Kina"

Först och främst är det viktigt att göra jämförelser per capita, i annat fall får små länder med färre invånare alltid relativt sett små utsläpp. Det andra handlar om att inkludera både direkta och indirekta utsläpp. Det vill säga, att man räknar både utsläpp som vi släpper ut vid konsumtion och utsläpp som orsakas vid produktion och frakt av våra produkter. Hela 58 procent av våra svenska konsumtionsbaserade utsläpp uppstår i andra länder.

Sverige har gjort mycket bra, men vi är långt ifrån ett hållbart föredöme. Vi var bland de första i världen med en koldioxidskatt, vi har nästan helt fasat ut fossila bränslen från uppvärmning och får mer än hälften av vår elektricitet från förnybara källor. Det har gjort att utsläppen inom Sveriges gränser, de så kallade produktionsbaserade utsläppen, minskar. Men om hela världen levde som vi svenskar skulle klimat- och miljöproblemen vara ofantligt mycket större. Genomsnittssvenskens klimatpåverkan är omkring 10 ton koldioxidekvivalenter per år, om vår konsumtion räknas in. En långsiktigt hållbar nivå ligger på max ett ton, skriver Naturskyddsföreningen.

Påstående 9: "Problemet är att vi är för många människor"

Ja, tillgången till mängden naturresurser är relaterat till mängden människor på vår planet. Samtidigt visar siffror från Global Carbon Atlas att en genomsnittlig person i Sverige orsakar lika stora utsläpp växthusgaser på tio dagar som en genomsnittlig person i Rwanda, Malawi eller Etiopien gör på ett år. Och det trots att svensken i den jämförelsen bara släppte ut sju ton per år, jämfört med de nio ton som Naturvårdsverket räknar med.

En växande befolkning är en del av utmaningen. Ju fler vi blir desto mer ökar behovet av energi, mat, bostäder och annat som orsakar miljöpåverkan. Samtidigt är befolkningsökningen ett tecken på något positivt - att barnadödligheten minskar och allt fler människor får leva längre. Befolkningsökningen är störst bland de allra fattigaste, men de släpper ut minst. Den fattigaste hälften av jordens befolkning står för endast tio procent av utsläppen, medan de rikaste tio procenten står för 49 procent av utsläppen. Vi måste alltså minska våra utsläpp samtidigt som det behövs åtgärder för att öka jämlikheten och minska fattigdomen, skriver Naturskyddsföreningen.

Påstående 10: "Det spelar ingen roll vad jag gör"

Det är summan av varje enskild människas beslut och livsföring som påverkar vår gemensamma miljöpolitik, företags och andra organisationers agerande samt våra totala utsläpp. Varje människa är därmed med och påverkar. Sedan känner vi nog alla till en ensam tonåring som genom en sittstrejk lyckades fånga hela världens uppmärksamhet - och faktiskt därmed förändrat förutsättningarna för hur vi ska hantera klimatkrisen. Alla kan bidra, även om vi alla inte kan vara lika exceptionella som Greta Thunberg.

Hej SMB-läsare!
Vill du hjälpa oss nå 10 000 följare på instagram?

SMB kämpar för en hållbar framtid. Sedan starten 2010 har vår ideella redaktion drivit miljödebatten framåt genom nyhetsbevakning och granskningar. Nu vill vi utveckla vårt arbete - och vi hoppas att du vill hjälpa oss.

Stötta vårt arbete genom att swisha en slant till

Läs vad vi vill göra

# data[].attributes.attachment_link.title
Klimatförnekare - 10 enkla svar på 10 vanliga påståenden

# data[].attributes.attachment_link.description
MILJÖFAKTA:: Finns det något som är mer frustrerande än att diskutera med en så kallad klimatskeptiker? Nej, sannolikt inte, men det är ändå nödvändigt att vi fortsätter att ta diskussionerna och fortsätter sprida kunskap om de klimatförändringar som pågår. Här är SMB:s bidrag med 10 förslag på svar.

# data[].attributes.body
Måndag 19 okt 12.30-12.45

# data[].attributes.body
Möte måndag 12 okt kl 12.30-13.
Samling utanför biblioteket.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vår nya rapport " Confronting Carbon Inequality " bygger på forskning som utförts tillsammans med Stockholm Environment Institute och släpps i samband med att klimatfrågan ska diskuteras i FN:s generalförsamling.

I rapporten undersöks konsumtionsutsläpp från olika inkomstgrupper mellan 1990 och 2015 - 25 år under vilka utsläppen fördubblades. Rapporten visar att:

Den rikaste procenten i världen släpper ut mer än dubbelt så mycket koldioxid som den fattigaste hälften av jordens befolkning.

Den rikaste procenten står för cirka 15 procent av de globala utsläppen.

Den rikaste procenten släpper ut mer koldioxid än alla EU-medborgare tillsammans.

Under den här perioden har den rikaste tio procenten förbrukat en tredjedel av den kvarvarande globala koldioxidbudgeten, jämfört med den fattigaste hälften av jordens befolkning som förbrukat 4%. Koldioxidbudgeten är den mängd koldioxid som kan släppas ut i atmosfären utan att orsaka att de globala temperaturerna stiger över 1,5°C - det mål som sattes i Parisavtalet för att undvika de allra värsta effekterna av klimatförändringarna.

De årliga utsläppen ökade med 60% mellan 1990 och 2015. De rikaste 5 procenten stod för över en tredjedel (37%) av den här ökningen. Den rikaste procentens utsläppsökningar var tre gånger högre än för den fattigaste 50 procenten.

Tim Gore, Chef för Oxfams klimatarbete och författare till rapporten säger:

"Den rika minoritetens överkonsumtion förvärrar klimatkrisen, men det är ungdomar och människor i fattigdom som drabbas av konsekvenserna. Den extrema klimatojämlikheten är en direkt konsekvens av att makthavare i flera decennier strävat efter en ojämlik och klimatskadlig ekonomisk tillväxt."

En annan ny studie visar att den rikaste 10 procenten använder nästan hälften (45 procent) av all energi kopplad till landtransport och tre fjärdedelar av all energi kopplad till luftfart. Transport står för ungefär en fjärdedel av de globala utsläppen idag, medan stadsjeepar var den näst största anledningen till att de globala koldioxidutsläppen ökade mellan 2010 och 2018.

Samtidigt som ingen är immun inför klimatförändringarna är det människor som lever i fattigdom som drabbas hårdast. Under 2020 har klimatkrisen bidragit till cykloner i Bangladesh och Indien, en förödande gräshoppsinvasion i flera afrikanska länder samt bränder och värmeböljor i USA och Australien som saknar motstycke.

Om utsläppen inte minskar och utsläppsojämlikheten lämnas okontrollerad kommer koldioxidbudgeten för 1,5°C vara förbrukad till 2030. Klimatojämlikheten är så extrem att de rikaste 10 procenten skulle förbruka koldioxidbudgeten till 2033 även om alla andra utsläpp i hela världen minskades till noll.

Rapporten pekar också på behovet av att makthavare arbetar för att minska konsumtionsutsläppen. En stor del av de rikastes utsläpp kommer från importerad konsumtion som inte ingår i nationell utsläppsstatistik i landet de bor i.

"Sverige och andra länder behöver införa åtgärder och mål för att minska konsumtionsutsläppen, även de utsläpp som importeras från andra länder. Det är viktigt att regeringen och samarbetspartierna går vidare med arbetet att sätta mål för detta som utlovat", säger Robert Höglund, kommunikationschef på Oxfam Sverige.

Enligt Oxfams rapport måste den rikaste tio procentens utsläpp bli tio gånger lägre till 2030 för att nå 1,5-gradermålet. Om de rikaste 10 procenten bara skulle minska sina utsläpp till genomsnittet för EU-medborgare skulle de globala utsläppen minska med cirka en fjärdedel.

För att hantera klimatkrisen måste makthavare angripa utsläppen som orsakas av världens rikaste individer och samtidigt stötta fattiga samhällen som drabbas av dess effekter.

Mer information:

Rapporten "Confronting Carbon Inequality" samt forskningsrapporten författad av Stockholm Environment Institute som ligger till grund för Oxfams rapport finns tillgängliga här: https://oxfam.app.box.com/s/q36ywh37ppur8gl276zwe8goqr6utkej

Rapporterna redovisar enbart utsläpp av koldioxid, inte andra växthusgaser, vilket underskattar de totala utsläppen.

Den fattigaste hälften av jordens befolkning bestod i genomsnitt av ungefär 3,1 miljarder människor mellan 1990 och 2015. Cirka 630 miljoner människor ingick i de rikaste 10 procenten, ca. 310 miljoner personer i de rikaste 5 procenten och ca. 63 miljoner människor i den rikaste 1 procenten av jordens befolkning.

Ungefär hälften av utsläppen från den rikaste 10 procenten- personer med en nettoinkomst på över 38 000 dollar om året- var år 2015 kopplade till medborgare i USA och EU, och cirka en femtedel kom från medborgare i Kina och Indien. Över en tredjedel av utsläppen från den rikaste procenten - människor med en nettoinkomst på över 109 000 dollar om året - är kopplade till medborgare i USA, följt av medborgare i Mellanöstern och Kina.

Rapporten bygger på uppskattningar av konsumtionsutsläpp från fossila bränslen dvs. utsläpp som konsumeras inom landet inklusive utsläpp som ingår i import och exklusive utsläpp som ingår i export. Nationella konsumtionsutsläpp fördelades mellan enskilda hushåll baserat på de senaste datamängderna för inkomstfördelning och en funktionell relation mellan utsläpp och inkomst. Detta förutsätter, på grundval av flera studier, att utsläppen stiger i proportion till inkomsterna över ett minimiutsläppsgolv och fram till maximalt utsläppstak. Uppskattningar av utsläpp från nationella hushåll - för 117 länder från 1990 till 2015 - sorteras sedan i en global fördelning efter inkomst. Mer information om metoden finns i forskningsrapporten.

Idag måndag 21 september kl 12 presenteras rapporten av Oxfam Sverige på ett webbinarium. Anmälan sker via länk: https://www.eventbrite.com/e/extrem-klimatojamlikhet-hur-varldens-rikast...

Den 25 september diskuteras rapporten under New York Climate Week. Gäster är bland andra Ban Ki-moon. Anmälan sker via länk: https://oxf.am/32tHlUS

# data[].attributes.attachment_link.description
Vår nya rapport " Confronting Carbon Inequality " bygger på forskning som utförts tillsammans med Stockholm Environment Institute och släpps i samband med att klimatfrågan ska diskuteras i FN:s generalförsamling. I rapporten undersöks konsumtionsutsläpp från olika inkomstgrupper mellan 1990 och 2015 - 25 år under vilka utsläppen fördubblades.

# data[].attributes.body
INSTAGRAM
@Mongabay
@Waterbearnetwork
@EarthDayNetwork
@odlaiskola
@levabilligt

# data[].attributes.body
Ta kontakt med Maria.sundler@edu.stockholm.se eller kontaktpersonen på din arbetslag eller delta på nästa möte.

# data[].attributes.headline
Rafiki – arbeta med Globala målen i åk 2-6

# data[].attributes.subject
Rafiki – arbeta med Globala målen i åk 2-6

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skip to content

Världen är full av nya kompisar!
Barn runt om i världen är lika varandra. Här träffar du barn i olika länder som jag lärt känna. Tillsammans pratar vi om barns rättigheter och de globala målen. Vi pratar om vuxnas ansvar och om vad barn kan göra. Följ med!

Bekämpa klimatförändringar

Klimatförändringarna är ett hot mot människan. Och en sak är säker - att bekämpa klimatförändringarna klarar man inte ensam. Vi behöver jobba tillsammans. Vi kanske bor i olika länder men vi bor alla på samma jordklot. Globala målet 13 handlar om hur vi kan bekämpa klimatförändringarna men också hur vi kan anpassa oss till fler översvämningar, cykloner, stormar och torka.
Vad gör barn och vuxna för att bekämpa klimatförändringar?

Krig i Ukraina

Nu är det krig i Ukraina. Rafiki svarar på några frågor om var Ukraina ligger och vad som händer. Hur drabbas människorna i landet. Vad kan jag göra? Hur blev det så här och varför finns krig?
Läs mer om vad som händer i Ukraina under kriget

Rafikis tidning

innehåller barns berättelser, notiser, quiz, lekar, recept med mera. Den tar på ett enkelt sätt upp barns vardag runt om i världen och visar likheter trots ojämlika villkor. Tidningen knyter an till globala målen och barnkonventionen. För årskurs 2-6. Vi har slutat trycka tidningen men den finns som nedladdningsbara pdf:er. Vi har tryckta överex som du kan beställa utan kostnad!

Kampanj! Beställ överex utan kostnad

Teman - Globala målen & barnkonventionen

Träffa barn från hela världen och lär dig om barnkonventionen och globala målen. Världen är full av nya kompisar!

Så bor barn!

Alla barn har rätt till en bostad!

Emmanuel i Kenya har ankor i trädgården. Han har en skön säng. I samma land bor Mercy som tycker att det bästa med huset är att det är ett lås på dörren. Mercys nya hus har ett rum.

Från Laos berättar Noy om sitt hem och i Burkina Faso finns Abdias som har ett fint hus.
Ta reda på hur barn i olika länder bor

Rätt till lek, vila och fritid

Träffa Anisha som berättar vad hon tycker om att göra när hon är ledig. Du får läsa om Barnkonventionens artikel 31 som handlar om barns rätt till lek, vila och fritid. Du får veta varför både vila och aktivitet är så viktigt och vad vuxna gör för att alla barn ska få en bra fritid. Tema - Lek, vila och fritid!

Klimatet har blivit varmare och det påverkar allt som lever. Rafiki förklarar hur! Du får träffa barn i olika länder som berättar hur de tar hand om jordklotet. Så kikar vi på hur jordklotets hälsa påverkar barns tillgång till sina rättigheter, och lär oss om tre globala mål som ska göra länderna bättre på att ta hand om jordklotet. Läs:

Det behöver inte vara svårt att träffa nya kompisar! Rafiki har träffat många barn runt om i världen. Han har rest runt i över 20 år och besökt över 50 länder. På sina resor har Rafiki frågat barn hur man gör för att bli kompis med någon när man är ny i klassen eller vill bli kompis med någon. Läs: Här kommer några kompis-tips!

G lobala målen 2 säger att att ingen ska behöva vara hungrig och att alla ska få tillgång till näringsriktigt mat. Jordbruken ska också vara hållbara. Barnkonventionen artikel 27 håller med och säger att barn har rätt till mat.

Läs om: Vad äter barn runt om i världen?

Globala målet 7 säger att alla människor ska få tillgång till modern energi senast år 2030. Då ska energin vara snäll mot miljön och alla ska ha råd att köpa energi.

Läs om: Hur ska alla få tillgång till energi?

Ett jämlikt samhälle är ett Det globala målet 10 är att minska ojämlikhet. Barnkonventionen artikel 2 säger att alla har lika värde och att ingen får diskrimineras.

Läs om: Var gör länder för att minska ojämlikheten?

Det globala målet 8 handlar om att skapa schyssta jobb och utveckla världsekonomin så att fler kan jobba och tjäna pengar. Men det måste göras på ett sätt som är hållbart både för miljö och människor. Läs om:
Det är viktigt att barnarbete stoppas.

# data[].attributes.attachment_link.description
Skip to content Världen är full av nya kompisar! Barn runt om i världen är lika varandra. Här träffar du barn i olika länder som jag lärt känna. Tillsammans pratar vi om barns rättigheter och de globala målen. Vi pratar om vuxnas ansvar och om vad barn kan göra. Följ med!

# data[].attributes.headline
Anmälan till invigning 12.30, 29 september

# data[].attributes.subject
Anmälan till invigning 12.30, 29 september

# data[].attributes.headline
Inspirerande skolprojekt: Begagnade jeans borrar brunnar i Afrika 

# data[].attributes.subject
Inspirerande skolprojekt: Begagnade jeans borrar brunnar i Afrika 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Alla pengar vi får in går direkt till Unicefs arbete med att borra brunnar i Afrika.

Hjälp oss att göra skillnad! Vi måste få ett slut på den oansvariga konsumtionen av bomull. Genom att köpa våra jeans påverkar du på två sätt, både genom att bidra till att borra brunnar och genom att återanvända bomullsplagg.

# data[].attributes.attachment_link.description
Jeans for Africa Skapaskolans åttor säljer begagnade jeans. När du köper våra jeans bidrar du både till att spara på världens vatten och att borra brunnar i Afrika. Hjälp oss att göra världen till en bättre plats! Vill du skänka pengar utan att köpa jeans? Här är en länk till vår insamling: https://insamling.wateraid.se/fundraisers/jeans-for-africa Tjänster Vad...

# data[].attributes.body
Program på SR (20 min)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En majoritet av alla med klimatförnekande åsikter är män, har studier visat. De är bärare av vissa maskulina normer som visat sig skadliga för klimatet.

Samtidigt finns tendenser som pekar på att allt fler män vill ändra på sina beteenden, för att bromsa pågående och kommande klimatförändringar.

I programmet hörs Martin Hultman, docent i teknik-, vetenskaps och miljöstudier vid Chalmers, Kirsti Jylhä, psykologiforskare på Institutet för Framtidsstudier och Anders Börje Mischa, pensionär och kursdeltagare.

Theo Rio - How Dare You - Dance Remix

Album: How Dare You - Dance Remix

Kontakta gärna Sveriges Radios forum för teknisk support där vi besvarar dina frågor vardagar kl. 9-17.

# data[].attributes.attachment_link.title
Maskulina normer - en fara för klimatet - Vetenskapsradion På djupet

# data[].attributes.attachment_link.description
En majoritet av alla med klimatförnekande åsikter är män, har studier visat. De är bärare av vissa maskulina normer som visat sig skadliga för klimatet. Samtidigt finns tendenser som pekar på att allt fler män vill ändra på sina beteenden, för att bromsa pågående och kommande klimatförändringar.

# data[].attributes.headline
David Attenborough – a life on our planet, premiär 4 oktober

# data[].attributes.subject
David Attenborough – a life on our planet, premiär 4 oktober

# data[].attributes.attachment_link.title
Watch David Attenborough: A Life on Our Planet | Netflix Official Site

# data[].attributes.attachment_link.description
A broadcaster recounts his life, and the evolutionary history of life on Earth, to grieve the loss of wild places and offer a vision for the future.

# data[].attributes.body
Anslut dig till vår Remind-grupp.
@globalarad

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Konventionsstaterna ska vidta alla lämpliga lagstiftningsåtgärder, administrativa åtgärder och andra åtgärder för att genomföra de rättigheter som erkänns i denna konvention. I fråga om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter ska konventionsstaterna till fullo utnyttja sina tillgängliga resurser för att vidta sådana åtgärder. Vid behov ska sådana åtgärder vidtas inom ramen för det internationella samarbetet.

Konventionsstaterna ska respektera det ansvar och de rättigheter och skyldigheter som tillkommer föräldrar eller, där så är tillämpligt, medlemmar av den utvidgade familjen eller gemenskapen enligt lokal sedvänja, vårdnadshavare eller andra personer som har juridiskt ansvar för barnet, att på ett sätt som står i överensstämmelse med den fortlöpande utvecklingen av barnets förmåga ge lämplig ledning och råd då barnet utövar de rättigheter som erkänns i denna konvention.

Konventionsstaterna erkänner barnets rätt till bästa möjliga hälsa och tillgång till hälso- och sjukvård och rehabilitering. Konventionsstaterna ska sträva efter att säkerställa att inget barn berövas sin rätt att ha tillgång till sådan hälso- och sjukvård.

Konventionsstaterna ska sträva efter att till fullo förverkliga denna rätt och ska särskilt vidta lämpliga åtgärder för att:

Konventionsstaterna ska vidta alla effektiva och lämpliga åtgärder i syfte att avskaffa traditionella sedvänjor som är skadliga för barns hälsa.

Konventionsstaterna åtar sig att främja och uppmuntra internationellt samarbete i syfte att gradvis uppnå det fulla förverkligandet av den rätt som erkänns i denna artikel. Särskild hänsyn ska härvid tas till utvecklingsländernas behov.

Konventionsstaterna erkänner barnets rätt till skydd mot ekonomiskt utnyttjande och mot att utföra arbete som kan vara skadligt eller hindra barnets utbildning eller inverka skadligt på barnets hälsa eller fysiska, psykiska, andliga, moraliska eller sociala utveckling.

Konventionsstaterna ska vidta lagstiftningsåtgärder, administrativa, sociala och utbildningsmässiga åtgärder för att säkerställa genomförandet av denna artikel. För detta ändamål och med beaktande av tillämpliga bestämmelser i andra internationella instrument ska konventionsstaterna särskilt:

(a) fastställa en minimiålder eller minimiåldrar för tillträde till arbete,

(b) föreskriva en lämplig reglering av arbetstid och arbetsvillkor,

(c) föreskriva lämpliga påföljder eller andra sanktioner i syfte att säkerställa ett effektivt genomförande av denna artikel.

Konventionsstaterna åtar sig att skydda barnet mot alla former av sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp. För detta ändamål ska konventionsstaterna särskilt vidta alla lämpliga nationella, bilaterala och multilaterala åtgärder för att förhindra:

Konventionsstaterna ska skydda barnet mot alla andra former av utnyttjande som kan skada barnet i något avseende.

Konventionsstaterna ska vidta alla lämpliga åtgärder för att främja fysisk och psykisk rehabilitering samt social återanpassning av ett barn som utsatts för någon form av vanvård, utnyttjande eller övergrepp; tortyr eller någon annan form av grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning; eller väpnade konflikter. Sådan rehabilitering och sådan återanpassning ska äga rum i en miljö som främjar barnets hälsa, självrespekt och värdighet.

Konventionsstaterna erkänner rätten för varje barn som misstänks eller åtalas för eller befunnits skyldigt att ha begått brott att behandlas på ett sätt som främjar barnets känsla av värdighet och värde, som stärker barnets respekt för andras mänskliga rättigheter och grundläggande friheter och som tar hänsyn till barnets ålder och det önskvärda i att främja att barnet återanpassas till och tar på sig en konstruktiv roll i samhället.

För detta ändamål och med beaktande av tillämpliga bestämmelser i internationella instrument ska konventionsstaterna säkerställa följande:

(a) Inget barn ska misstänkas eller åtalas för eller befinnas skyldigt att ha begått brott på grund av en handling eller underlåtenhet som inte var förbjuden enligt nationell eller internationell rätt vid den tidpunkt då den begicks,

(b) Varje barn som misstänks eller åtalas för att ha begått brott ska ha åtminstone följande garantier:
(i) att betraktas som oskyldigt till dess att barnets skuld lagligen fastställts,
(ii) att snarast och direkt underrättas om anklagelserna mot sig och, om lämpligt, genom sina föräldrar eller vårdnadshavare, och att få juridiskt biträde eller annan lämplig hjälp vid förberedelse och framläggande av sitt försvar,
(iii) att utan dröjsmål få saken avgjord av en behörig, oberoende och opartisk myndighet eller rättskipande organ i en opartisk förhandling enligt lag och i närvaro av juridiskt eller annat lämpligt biträde och, såvida det inte anses strida mot barnets bästa, särskilt med beaktande av barnets ålder eller situation, barnets föräldrar eller vårdnadshavare,
(iv) att inte tvingas att avge vittnesmål eller erkänna sig skyldigt; att förhöra eller låta förhöra vittnen som åberopas mot barnet samt att på lika villkor få vittnen inkallade och förhörda för barnets räkning,
(v) att, om barnet anses ha begått brott, få detta beslut och beslut om åtgärder till följd därav omprövade av en högre behörig, oberoende och opartisk myndighet eller rättskipande organ enligt lag,
(vi) att utan kostnad få hjälp av tolk, om barnet inte kan förstå eller tala det språk som används,
(vii) att få sitt privatliv till fullo respekterat under alla stadier i förfarandet.

Konventionsstaterna ska söka främja införandet av lagar och förfaranden samt inrättandet av myndigheter och institutioner som är speciellt anpassade för barn som misstänks eller åtalas för eller befinns skyldiga till att ha begått brott och ska särskilt:

(a) fastställa en lägsta straffbarhetsålder,

(b) vidta åtgärder, då så är lämpligt och önskvärt, för behandling av ärenden som rör barn under denna ålder utanför domstol, under förutsättning att mänskliga rättigheter och rättsligt skydd till fullo respekteras.

Olika åtgärder som t.ex. vård, ledning och föreskrifter om tillsyn, rådgivning, övervakning, familjehemsplacering, utbildnings- och yrkesutbildningsprogram och andra alternativ till anstaltsvård ska finnas tillgängliga för att säkerställa att barn behandlas på ett sätt som är lämpligt för deras välmående och är rimligt både med hänsyn till deras personliga förhållanden och till brottet.

Inget i denna konvention ska inverka på bestämmelser som är mer långtgående vad gäller att förverkliga barnets rättigheter och som kan finnas i:

1. (a) en konventionsstats lagstiftning, eller

2. (b) för den staten gällande internationell rätt.

43.

För att granska de framsteg som gjorts av konventionsstaterna i fråga om genomförandet av skyldigheterna enligt denna konvention ska en kommitté för barnets rättigheter upprättas, som ska utföra de uppgifter som föreskrivs i det följande.

Kommittén ska vara sammansatt av arton experter med högt moraliskt anseende och erkänd sakkunskap på det område som denna konvention omfattar.2 Kommitténs medlemmar ska väljas av konventionsstaterna bland deras medborgare och ska tjänstgöra i sin personliga egenskap, varvid avseende ska fästas vid en rättvis geografisk fördelning och de främsta rättssystemen.

Kommitténs medlemmar ska väljas genom sluten omröstning från en förteckning över personer som föreslagits av konventionsstaterna. Varje konventionsstat får föreslå en kandidat bland sina egna medborgare.

Det första valet till kommittén ska hållas senast sex månader efter dagen för denna konventions ikraftträdande och därefter vart annat år. Senast fyra månader före dagen för varje val ska Förenta nationernas generalsekreterare skriftligen uppmana konventionsstaterna att inom två månader inkomma med sina förslag. Generalsekreteraren ska sedan upprätta och till konventionsstaterna överlämna en förteckning i alfabetisk ordning över samtliga föreslagna personer och ange vilka konventionsstater som föreslagit dem.

Val ska hållas vid möten med konventionsstaterna, som sammankallats av Förenta nationernas generalsekreterare, i Förenta nationernas högkvarter. Vid dessa möten, där beslutsmässighet uppnås när två tredjedelar av konventionsstaterna är närvarande, ska de kandidater som uppnår det högsta antalet röster och absolut majoritet av de närvarande och röstande konventionsstaternas röster väljas in i kommittén.

Kommitténs medlemmar ska väljas för en tid av fyra år. De kan återväljas, om de föreslagits till återval. För fem av de medlemmar som utsetts vid det första valet ska mandattiden löpa ut efter två är. Omedelbart efter det första valet ska namnen på dessa fem medlemmar utses genom lottdragning av ordföranden vid mötet.

Om en kommittémedlem avlider, avsäger sig sitt uppdrag eller förklarar att han eller hon av någon annan anledning inte längre kan fullgöra sitt uppdrag inom kommittén, ska den konventionsstat som föreslog medlemmen, med förbehåll för kommitténs godkännande, utse en annan expert bland sina medborgare, som ska inneha uppdraget under återstoden av mandattiden.

Kommittén ska själv fastställa sin arbetsordning.

Kommittén ska välja sitt presidium för en tvåårsperiod.

Kommitténs möten ska vanligtvis hållas i Förenta nationernas högkvarter eller på en annan lämplig plats, som kommittén bestämmer. Kommittén ska i regel sammanträda varje år. Kommittémötenas längd ska bestämmas och, om det är nödvändigt, omprövas vid möte med konventionsstaterna, med förbehåll för generalförsamlingens godkännande.

Förenta nationernas generalsekreterare ska tillhandahålla nödvändig personal och resurser för att möjliggöra för kommittén att effektivt utföra sitt uppdrag enligt denna konvention.

Medlemmarna av den enligt denna konvention upprättade kommittén ska med godkännande av generalförsamlingen få ersättning från Förenta nationerna på de villkor som generalförsamlingen beslutar.

44.

Konventionsstaterna åtar sig att genom Förenta nationernas generalsekreterare avge rapporter till kommittén om de åtgärder som de vidtagit för att genomföra de rättigheter som erkänns i denna konvention och om de framsteg som gjorts i fråga om åtnjutandet av dessa rättigheter:
(a) inom två år efter konventionens ikraftträdande i den berörda staten, och
(b) därefter vart femte år.

Rapporter enligt denna artikel ska ange eventuella förhållanden och svårigheter som påverkar i vilken utsträckning åtagandena enligt denna konvention har uppfyllts. Rapporterna ska även innehålla tillräcklig information för att ge kommittén en god uppfattning om genomförandet av konventionen i det berörda landet.

En konventionsstat som har tillställt kommittén en utförlig första rapport behöver inte i sina följande rapporter, som avges enligt punkt 1 (b) i denna artikel, upprepa tidigare lämnad grundläggande information.

Kommittén kan begära ytterligare information från konventionsstaterna om genomförandet av konventionen.

Kommittén ska vartannat år genom Förenta nationernas ekonomiska och sociala råd tillställa generalförsamlingen rapporter om sin verksamhet.

Konventionsstaterna ska göra sina rapporter allmänt tillgängliga för allmänheten i sina respektive länder.

45.

För att främja ett effektivt genomförande av konventionen och internationellt samarbete på det område som konventionen avser gäller följande:

(a) Fackorganen, Förenta nationernas barnfond och andra FN-organ ska ha rätt att vara representerade vid granskningen av genomförandet av sådana bestämmelser i denna konvention som faller inom ramen för deras mandat. Kommittén kan, såsom den finner lämpligt, bjuda in fackorganen, Förenta nationernas barnfond och andra behöriga organ att ge expertråd avseende genomförandet av konventionen på områden som faller inom ramen för deras respektive verksamhetsområden. Kommittén kan bjuda in fackorganen, Förenta nationernas barnfond och andra FN-organ att inkomma med rapporter om genomförandet av konventionen inom områden som faller inom ramen för deras respektive verksamhetsområde,

(b) Kommittén ska, såsom den finner lämpligt, till fackorganen, Förenta nationernas barnfond och andra behöriga organ överlämna rapporter från konventionsstaterna som innehåller en begäran om eller anger behov av teknisk rådgivning eller tekniskt bistånd jämte kommitténs synpunkter och eventuella förslag beträffande sådan begäran eller sådant behov,

(c) Kommittén kan rekommendera generalförsamlingen att framställa en begäran till generalsekreteraren om att för kommitténs räkning genomföra studier i särskilda frågor som rör barnets rättigheter,

(d) Kommittén kan avge förslag och allmänna rekommendationer på grundval av den information som erhållits enligt artiklarna 44 och 45 i denna konvention. Sådana förslag och allmänna rekommendationer ska tillställas varje konventionsstat som berörs samt rapporteras till generalförsamlingen tillsammans med eventuella kommentarer från konventionsstaterna.

46.

Denna konvention ska vara öppen för undertecknande av alla stater.

47.

Denna konvention ska ratificeras. Ratifikationsinstrumenten ska deponeras hos Förenta nationernas generalsekreterare.

48.

Denna konvention ska förbli öppen för anslutning av vilken stat som helst. Anslutningsinstrumenten ska deponeras hos Förenta nationernas generalsekreterare.

49.

Denna konvention träder i kraft den trettionde dagen efter dagen för deponeringen av det tjugonde ratifikations- eller anslutningsinstrumentet hos Förenta nationernas generalsekreterare.

I förhållande till varje stat som ratificerar eller ansluter sig till konventionen efter deponeringen av det tjugonde ratifikationseller anslutningsinstrumentet träder konventionen i kraft den trettionde dagen efter det att en sådan stat deponerat sitt ratifikations- eller anslutningsinstrument.

50.

51.

52.

En konventionsstat kan säga upp denna konvention genom skriftlig notifikation till Förenta nationernas generalsekreterare. Uppsägningen träder i kraft ett år efter den dag då notifikationen mottogs av generalsekreteraren.

53.

Förenta nationernas generalsekreterare utses till depositarie för denna konvention.

54.

Originalet till denna konvention, vars arabiska, engelska, franska, kinesiska, ryska och spanska texter har lika giltighet, ska deponeras hos Förenta nationernas generalsekreterare. Till bekräftelse härav har undertecknade ombud, därtill vederbörligen befullmäktigade av sina respektive regeringar, undertecknat denna konvention.

# data[].attributes.attachment_link.description
Konventionsstaterna ska vidta alla lämpliga lagstiftningsåtgärder, administrativa åtgärder och andra åtgärder för att genomföra de rättigheter som erkänns i denna konvention. I fråga om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter ska konventionsstaterna till fullo utnyttja sina tillgängliga resurser för att vidta sådana åtgärder. Vid behov ska sådana åtgärder vidtas inom ramen för det internationella samarbetet.

# data[].attributes.body
Dokumentärserie i Svt

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Coronapandemin tog över klimatfrågans förstaplats i nyheterna. Men problemet är för den skull inte löst, lika lite som flera av de andra stora miljöfrågorna. Massutrotningen av arter till exempel. Här är filmerna som beskriver en planet under press.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Sveriges Television AB, Stockholm, Sweden

# data[].attributes.attachment_link.description
Coronapandemin tog över klimatfrågans förstaplats i nyheterna. Men problemet är för den skull inte löst, lika lite som flera av de andra stora miljöfrågorna. Massutrotningen av arter till exempel. Här är filmerna som beskriver en planet under press.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det börjar närma sig poesifestival 2022! ✏️📚💫

"Varför är du författare? Har du inget annat att göra, eller?", frågade en elev en gång. "Jag vill inte göra nåt annat", svarade Tove. Träffa författaren och skrivpedagogen Tove Berggren på Trelleborgs bibliotek när det är poesifestival den 21 mars. Tove berättar om varför och om vilka som egentligen inspirerade henne att skriva boken "Spökdiktare och slottspoeter". Delta även i Toves kreativa workshop där du bland annat får dra en skrivövning ur en stormhatt!

Tid: 10.30 - 10.45, Plats: Scenen, Trelleborgs bibliotek, därefter drop in - workshop 60 minuter, Målgrupp: Förskolan (5-6 åringar) och Årskurs 1-6.

Digital workshop

Tid: Valfri tid under dagen med start kl. 10.00, Plats: Online, Målgrupp: Förskolan (5 åringar) och årskurs 1-6.

Det går även att boka en digital workshop (förinspelad) med Tove Berggren. Samla barnen, lyssna till Tove som inspirerar och skapa därefter poesi för en hållbar framtid på er förskola eller skola. Anmäl deltagande senast 17 mars. Länk till anmälan

# data[].attributes.attachment_link.description
Det börjar närma sig poesifestival 2022! ✏️📚💫 "Varför är du författare? Har du inget annat att göra, eller?", frågade en elev en gång. "Jag vill inte göra nåt annat", svarade Tove. Träffa författaren och skrivpedagogen Tove Berggren på Trelleborgs bibliotek när det är poesifestival den 21 mars.

# data[].attributes.body
22 april

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Brazilian youth climate leader Marcele Oliveira shares how community organizing, Global South advocacy, and collective action are driving real climate...

At a recent Earth Day cleanup event, Block by Block Philly brought residents, volunteers, local partners, and community organizations together...

The Miami Waterkeepers are making waves of change. The Earth Day Bash event cleaned up massive debris and restored habitats.

# data[].attributes.attachment_link.title
Earth Day: The Official Site | EARTHDAY.ORG

# data[].attributes.attachment_link.description
Visit the official Earth Day site to learn about the world's largest environmental movement and what you can do to make every day Earth Day.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hur går det för Globala målen? Ny FN-rapport ute nu!

FN har precis släppt den årliga rapporten "Sustainable Development Goals Report" som granskar framstegen för Globala målen och genomförandet av Agenda 2030.

FN har precis släppt den årliga rapporten "Sustainable Development Goals Report" som granskar framstegen för Globala målen och genomförandet av Agenda 2030.

# data[].attributes.attachment_link.description
Globala målen är den mest ambitiösa agendan för hållbar utveckling som världens länder någonsin antagit. Lär dig mer om målen och se hur du kan bidra!

# data[].attributes.headline
Utmärkelsen Skola för hållbar utveckling

# data[].attributes.subject
Utmärkelsen Skola för hållbar utveckling

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Sveriges Television AB, Stockholm, Sweden

# data[].attributes.attachment_link.description
Filmaren Damon Gameau drivs av en oro för vilken värld hans fyraåriga dotter ska växa upp i. Är en ljusare framtid överhuvudtaget möjlig för klimatet, miljön och människorna? Han reser runt jordklotet för att hitta de bästa exemplen och mest innovativa lösningarna som eldsjälar har skapat, och som finns redan idag.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fakta finns - och vi har samlat de viktigaste. Här kan du följa läget dag för dag, och se vart vi är på väg.

Snabb överblick: Klimatet i 7 siffror. Klicka på ett kort eller scrolla ner för att läsa mer.

# data[].attributes.attachment_link.title
Klimatet just nu: Så går världens kamp mot klimatkrisen

# data[].attributes.attachment_link.description
Jorden blir allt hetare. Hav stiger, isar smälter. Hur långt har världen kommit i att bromsa klimatkrisen? Följ läget dag för dag, och se vart vi är på väg.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ordförande 2021-01-01 -- 2021-12-31 Johan Paccamonti (M) E-post: johan.paccamonti@stockholm.se

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Här läser du om vad som menas med klimatförändringar, vad som måste göras för att lösa klimatutmaningen och hur vi på WWF arbetar med den stora klimatfrågan. Du kan även läsa om hur du kan göra klimatsmarta val i din vardag och hur du kan stötta WWFs klimatarbete genom att till exempel bli Planetfadder.

BLI PLANETFADDER

Vi kan alla göra en insats för att bevara djur och natur och kämpa mot klimatförändringarna. Bli fadder och stötta vårt arbete. För det finns hopp. Där WWF jobbar aktivt för att skydda livsmiljöer, återhämtar sig livet igen.

Fyll i dina kortuppgifter

Här fyller du i dina kortuppgifter och efter det kommer du vidarekopplas till tacksidan!

Fyll i ditt mobilnummer och öppna din Swishapp för att genomföra gåvan.

Fyll i uppgifter för faktura

Här fyller du i fakturainformation så vidarekopplas du efter det till tacksidan!

# data[].attributes.attachment_link.description
Här läser du om vad som menas med klimatförändringar, vad som måste göras för att lösa klimatutmaningen och hur vi på WWF arbetar med den stora klimatfrågan. Du kan även läsa om hur du kan göra klimatsmarta val i din vardag och hur du kan stötta WWFs klimatarbete genom att till exempel bli Planetfadder.

# data[].attributes.attachment_link.description
Välkommen till Naturskyddsföreningen! Sidan du sökte finns inte eller håller kanske på att sättas upp. Vi arbetet ständingt med att uppdatera webbplatsen. Använd gärna menyn eller sökfunktionen ovan för att hitta innehåll. Nedan ser du några exempel på saker vi kan erbjuda. Tack för att du besöker oss!

# data[].attributes.body
Kontaktperson:
Lasse Lindberg

# data[].attributes.body
Kontaktperson:
Karin Pettersson

# data[].attributes.body
Kontaktperson:
Stellan Gregerson
Ninni Kysela

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Höj din röst

Nu måste politikerna skapa förutsättningarna. Ett villkor för att vi som individer ska kunna leva klimatsmart fullt ut är att våra politiker skapar förutsättningar för oss att lyckas. Det behövs rejäla satsningar på en infrastruktur och ett energisystem som gör hållbara transporter och färdmedel möjliga. Vi behöver också få förutsättningar att värma våra bostäder med hållbar förnybar energi. WWF arbetar med att påverka beslutsfattare i rätt riktning. Därför är det viktigt att vi som medborgare höjer våra röster så att det blir tydligt att vi vill se beslutsamhet i klimatfrågan.

# data[].attributes.attachment_link.title
Det här kan du göra för klimatet - Världsnaturfonden WWF

# data[].attributes.attachment_link.description
Många i Sverige är engagerade i klimatfrågan, oroliga över följderna av ett varmare klimat och vill göra förändringar. Läs om vad du kan göra för klimatet!

# data[].attributes.attachment_link.title
WWF - One Planet Cities framtidens städer

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Välkommen till Geologisk

Pedagogknappen är ditt stöd när du arbetar med materialet. Till varje övning finns det en lärarhandledning. Där finner du en genomgång av övningens olika delar, hur du kan använda länkar och tillhörande filmer (se nedan).

Övningarnas upplägg
Varje övning innehåller flera olika steg och uppgifter. Alla övningar är kopplade till centralt innehåll och kunskapskrav för både årskurs 7-9 och gymnasiet.

Geologen berättar
"Geologen berättar" ger en koppling till verkligheten och erbjuder samtidigt ett geologiskt perspektiv på frågor kopplade till övningen.

Diskussionsfrågor och länkar
I övningens inledande del finns diskussionsfrågor. Det är frågor som ska väcka elevernas tankar och inspirera eleverna diskutera. De kan även söka svar genom att fördjupa sig i de länkar som finns i övningen. Det finns länkar både till SGUs webbplats men också till externa källor som belyser övningens innehåll.

I varje övning finns en uppgift för eleverna. Uppgiften kan med fördel anpassas efter den eller de kurser som eleverna arbetar i genom att kopplas till centralt innehåll och kunskapskrav.

Gräv djupare
Till uppgiften finns även en fördjupning, "Gräv djupare". Fördjupningen är tänkt att vara mer utmanande för eleverna samtidigt som den är formbar för dig som lärare. Beroende på vilken kurs du undervisar i, eller hur du tillsammans med kollegor arbetar integrerat över flera ämnen, kan elevernas arbete styras mot centralt innehåll och kunskapskrav.

Exit ticket
Med "Exit ticket" får du som pedagog en snabb återkoppling på vad eleverna har fått ut av arbetet med övningen och vad de har lärt sig. Kopplat till en gemensam genomgång av elevernas svar är båda metoden ett utmärkt sätt att synliggöra lärande.

# data[].attributes.attachment_link.description
Pedagogknappen är ditt stöd när du arbetar med materialet. Till varje övning finns det en lärarhandledning. Där finner du en genomgång av övningens olika delar, hur du kan använda länkar och tillhörande filmer (se nedan). Övningarnas upplägg Varje övning innehåller flera olika steg och uppgifter.

# data[].attributes.headline
Ur Klimatpsykologi av Andersson, Hylander och Nylén

# data[].attributes.subject
Ur Klimatpsykologi av Andersson, Hylander och Nylén

# data[].attributes.body
Omställningsarbete innebär bland annat

- Minska aktiviteter och beteenden som genererar växthusgasutsläpp.

- Öka beteenden som bidrar till att det investeras i förnyelsebar energiförjning, påverka vänner, familj och lokalsamhället.

- Öka beteenden som bidrar till att förändra människors synsätt i riktning mot en världssyn som tar större hänsyn till naturen och djurlivet.

- Öka beteenden som bidrar till att ändra de strukturer som vidmakthåller ett fossilberoende, till exempel engagera sig i klimatrörelsen.

-Öka beteenden som bidrar till anpassning till konsekvenserna av klimatkrisen.

-Öka beteenden som kan fungera som förebilder för andra när det gäller att leva hållbart.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Sveriges Television AB, Stockholm, Sweden

# data[].attributes.attachment_link.description
Erik Haag och Lotta Lundgren rapporterar från en framtid 2050 där resorna blivit kortare, flygplan sällsynta och egen bil ett privilegium för dem som bor på landet. Medverkande är bl.a. kulturskribenten Ulrika Knutson, psykiatrikern Anders Hansen och historikern Peter Englund. Del 1 av 4. Resor.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Docent Per Sund, forskare och lärarutbildare i naturvetenskapernas och teknikens didaktik med särskilt fokus mot utbildning för hållbar utveckling och bedömning vid Stockholms universitet, ger i en video en om hållbar utveckling och lärande om hållbar utveckling. Filmen finns både på svenska och engelska.

Presentationen försöker besvara frågor som:

Vad är hållbar utveckling?

Vad är lärande för hållbar utveckling, LHU? Varför? Hur?

Vilket stöd har vi i läroplanen för LHU?

Några konkreta exempel på LHU i Sverige och internationellt

Om jag som lärare/utbildare vill komma igång med LHU,
hur kan jag börja?

Hur ser läget ut för LHU i framtiden, fem år framåt?

# data[].attributes.attachment_link.title
Lärande för hållbar utveckling - Världsnaturfonden WWF

# data[].attributes.attachment_link.description
Docent Per Sund, forskare och lärarutbildare i naturvetenskapernas och teknikens didaktik med särskilt fokus mot utbildning för hållbar utveckling och bedömning vid Stockholms universitet, ger i en video en om hållbar utveckling och lärande om hållbar utveckling. Filmen finns både på svenska och engelska. Presentationen försöker besvara frågor som: Vad är hållbar utveckling?

# data[].attributes.body
Kontaktperson:
Helen Nissling

# data[].attributes.attachment_link.title
Skolmaterial – Skolövningar om Globala målen från förskola till gymnasium

# data[].attributes.attachment_link.description
Här hittar du övningar för att arbeta med Globala målen och hållbar utveckling i skolan. Hitta övningar för förskola, grundskola, högstadie och gymnasium.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fältbiologerna finns för att vi lever på en planet där människans framfart äventyrar både vår och naturens framtid - därför behövs du. Som medlem ges du möjligheten att hänga i naturen och tillsammans med andra lära dig mer. Du tar ställning för en bättre värld och får chansen att kämpa för det du tror på!

Vi är Sveriges största ideella förening för natur- och miljöintresserade unga och har funnits sedan 1947. Vi är också Naturskyddsföreningens fristående barn- och ungdomsorganisation.

Vår vision är en värld med naturens bästa i centrum

# data[].attributes.attachment_link.description
Fältbiologerna finns för att vi lever på en planet där människans framfart äventyrar både vår och naturens framtid - därför behövs du. Som medlem ges du möjligheten att hänga i naturen och tillsammans med andra lära dig mer. Du tar ställning för en bättre värld och får chansen att kämpa för det du tror på!

# data[].attributes.attachment_link.description
Fenomenet att Plogga, kombinationen av att plocka skräp samtidigt som man joggar, har sedan starten 2016 exploderat och finns nu troligtvis i nästan alla världens länder. Det går även lika bra att promenera, åka skateboard, cykla, simma eller annat. Plogging är attitydsförändrande och ploggare är stolta skräpplockare som gör något åt vår miljö och hälsa innan det är för sent.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Att så fröerna direkt ute i landet eller pallkragen passar dig som inte vill eller inte har plats för att förså inomhus. Vissa frön gror dessutom som bäst utomhus! Här ger vi dig tips på lättodlade grönsaker att direktså.
Sallat

Sallat är lätt att lyckas med i såväl trädgårdslandet som i krukor. Du kan skörda smakrika och krispiga blad att lägga på tallriken ända in på hösten. Så ny sallat direkt på växtplatsen varannan vecka så är du garanterad en lång skörd. Passa på att så olika sorter för variation i sommarsalladen.

Sallatsfrön har svårt att gro om jordtemperaturen når över 20 grader. Så gärna din sallad i april eller maj när jorden fortfarande är ganska sval. Är sommaren kall och regnig kan du direktså sallat i omgångar under hela sommaren. Är det istället en varm och torr sommar kan det vara svårt att få den att gro. Så den då i små krukor på en svalare plats och se till att där finns gott om ljus. När du fått nya små sallatsplantor kan du plantera ut dem i landet eller i pallkragen. Du slipper du dessutom att stå med luckor på platser där du har skördat färdigt.

Det finns många olika sallatsorter att välja mellan, allt från plocksallat och huvudsallat till romansallat och escarolesallat. Vill du veta vilka sorter våra odlingsexperter tycker bäst om? Här tipsar vår hortonom Anna Lindeqvist, vår expert Ulf Fransson och odlingsprofilen Sara Bäckmo på sina sallatsfavoriter.

Sockerärt

Sockerärten är lättodlad och kan sås utomhus när nätterna är frostfria, ungefär från maj månad i södra Sverige. Från sådd till skörd tar det ca 2 månader. Skörda ofta - nyskördade baljor smakar allra bäst! Dessutom växer nya ärtbaljor fram i takt med att du skördar. Även barn tycker det är kul att odla ärtor. De stora fröna är lätta att så och de är roligt för barnen att kunna gå ute och själva plocka baljor direkt från ärtplantorna.

Ett tips är att så sockerärtor i flera omgångar hela sommaren för att på så vis kunna skörda dem under en längre tid. Lägg fröna i blöt ett par timmar innan sådd. Skörda innan baljorna blir för tjocka. Eftersom baljväxter hjälper till att dra ner och hålla kvar kväve (ett viktigt ämne för växter) i jorden kan du även odla näringskrävande växter som exempelvis bredvid dina ärtplantor. Det passar också bra att odla sin squash på sockerärtans plats nästa år.

Mangold

är en av våra mest lättodlade grönsaker och går att direktså i omgångar ända in på hösten. Den ger rikligt med goda blad som dessutom är fullproppade med vitaminer. Mangold trivs allra bäst om den direktsås när jorden blivit uppvärmd. Det växer fram nya blad i takt med att du skördar. Mangold trivs lika bra i trädgårdslandet som i pallkrage eller kruka. Den är särskilt god att steka eller ha i en sallad eller i lasagne. Prova att byta ut spenaten i ditt favoritrecept till mangold. Vill du veta mer om hur du lyckas med den här supergrönsaken? Här kan du läsa mer om att odla mangold.

Rädisa

Rädisor är en annan favorit som är lättodlad, ger skörd snabbt och passar bra att odla mellan andra grönsaker som exempelvis squash och kål. Ett tips är att så 5-10 frön per decimeter i en sick-sack-rad, då behövs ingen gallring. Sår du dem tätare behöver du gallra, det vill säga plocka bort en del plantor för att göra plats åt resten. Då kan du passa på att lägga de gallrade, ätbara rädisbladen i din sallad.

Vattna rikligt och täck gärna sådden med fiberduk för att göra det svårare för insekter att angripa småplantorna. Du kan börja direktså dina rädisor så fort jorden går att gräva i och en bit in i augusti. Rädisor trivs bäst i sval och fuktig jord och blir därför lätt små och bittra i smaken under högsommaren. Bäst är det därför att så dem under den svalare våren eller senare i augusti-september när nattemperaturerna sjunker och börjar kyla ned jorden. Gör alltså ett uppehåll i sådden av rädisor mitt på sommaren och sätt nya frön under sensommaren för att kunna skörda på hösten.

Vill du få helt räta rader med rädisor och samtidigt få plantor som hamnar på rätt avstånd ifrån varandra redan från början? Då kan du prova såband med rädisor. Så här enkelt lyckas du med såband!

Lök

En riktigt färsk, nyskördad lök smakar underbart. I maj är det perfekt tid att sätta egen lök. Köp värmebehandlad sättlök - då går löken inte i blo lika lätt. Sätt dem i rader eller grupper med 10-15 centimeter mellan varje lök för att ge dem utrymme att växa. Du kan också sätta dem tätt och gallra goda smålökar allt eftersom de växer till sig under sommaren. Gul lök är mångas favorit men testa också rödlök, silverlök eller scharlottenlök. Vill du prova flera finns det mixpaket med flera olika sorters lökar.

Lökodlingen ser kanske inte så spännande ut i sin ensamhet. Ett tips är därför att även så lite dill och ringblommor bland löken. På så vis får du ut mer av ytan samtidigt som du har något vackert att titta på. Här tipsar vi om hur du kombinerar lök med andra växter i din pallkrage.

Bönor

När jordtemperaturen når över 15 grader i slutet på maj eller början på juni är det tid att direktså bönor. För att bönor ska växa är det viktigt att jorden är varm. Du kan så dina bönor i trädgårdsland, pallkrage eller till och med i kruka.

Ett säkert tips är att lägga bönfröna mellan två fuktiga wettexdukar. Efter ett par dagar börjar fröna gro och du kan sätta ner de som grott direkt i jorden. Bönor älskar varm och lucker jord. Låt dem växa på en solig och varm plats.

Det finns många sorters bönor att välja mellan och de flesta behöver ett stöd att klättra på. Titta alltså på hur höga plantorna blir när du välj sort så vet du hur högt stöd de kommer att behöva.

Bönor är både smakrika och proteinrika. Du gör dessutom vår värld en tjänst genom att välja bönor som proteinkälla till din måltid. Bönor är ett klimatsmart proteinval!

Vilka bönor väljer du den här säsongen? , eller kanske ?

Tips när du sår direkt ute

Kom ihåg att markera var och vilka sorts frön du har sått så att du inte misstar dem för ogräs när de börjar gro. Vattna hellre på morgonen än på kvällen så hinner vätan på ytan av din odling torka upp snabbare, då trivs inte sniglarna lika bra i din odling. Det är på kvällen som flest mördarsniglar är ute. Så ta dig gärna en runda då och rensa bort dem du ser från dina grönsaker. Våra bästa tips mot mördarsniglar hittar du här.

Läs också:
Direktså på friland 8 lättodlade blommor att direktså Odla vårlök på friland

# data[].attributes.attachment_link.description
Att så fröerna direkt ute i landet eller pallkragen passar dig som inte vill eller inte har plats för att förså inomhus. Vissa frön gror dessutom som bäst utomhus! Här ger vi dig tips på lättodlade grönsaker att direktså. Sallat är lätt att lyckas med i såväl trädgårdslandet som i krukor.

# data[].attributes.headline
Lagar för naturens rättigheter - End ecocide

# data[].attributes.subject
Lagar för naturens rättigheter - End ecocide

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi använder kakor på vår webbplats för att ge dig den bästa besöksupplevelsen. När du klickar på "Godkänn alla" godkänner du vår användning av ALLA cookies. Du kan besöka "Inställningar för kakor" för att ställa in ditt godkännande.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi använder kakor på vår webbplats för att ge dig den bästa besöksupplevelsen. När du klickar på "Godkänn alla" godkänner du vår användning av ALLA cookies. Du kan besöka "Inställningar för kakor" för att ställa in ditt godkännande.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fridays For Future är en global rörelse som startades av Greta Thunberg, som den 20 augusti 2018 ensam satte sig utanför riksdagshuset i Stockholm, i protest och för att lyfta miljöfrågan inför valet samma höst.

Efter valet bestämde Greta och hennes medstrejkare för att fortsätta strejka varje fredag tills att Sverige följer Parisavtalet som våra politiker skrev under 2015. Varje fredag strejkar elever och studenter i över 100 länder i alla kontinenter.

Vårt budskap är tydligt, vi kräver en framtid. Vi kräver att politikerna tar sitt ansvar, och stoppar den miljöförstöring de har blundat för under de senaste 40 åren.

# data[].attributes.attachment_link.title
Fridays For Future Sweden - Skolstrejk för klimatet

# data[].attributes.attachment_link.description
Fridays For Future är en global rörelse som startades av Greta Thunberg, som den 20 augusti 2018 ensam satte sig utanför riksdagshuset i Stockholm, i protest och för att lyfta miljöfrågan inför valet samma höst. Efter valet bestämde Greta och hennes medstrejkare för att fortsätta strejka varje fredag tills att Sverige följer Parisavtalet som våra politiker skrev under 2015.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Foto: Pixabay

Nyhet

Klimatförändringarnas effekter är kännbara redan idag. Vill du vara med och engagera dig? Här kan du läsa mer om vad Svenska kyrkan i Örebro har på gång.

Rekordvarma sommartemperaturer, larm om farliga utsläpp och klimatförändringar. Många känner oro för framtiden. Men självklart finns det hopp! Som kristna ser vi jorden och skapelsen som en gåva att dela med kommande generationer. Därför engagerar vi oss i klimatfrågan - vår tids största utmaning - på flera olika sätt. Var med du också!

Biskopsbrev om klimat och hjälp till hållbar försörjning

Som kristna vill vi värna skapelsen både genom konkreta insatser för att minska utsläppen och genom att bjuda in till reflektion över de existentiella frågor som klimatförändringarna väcker. Här kan du läsa biskopsbrevet om klimat och lära dig mer om hur vi jobbar med klimatförändringar och hållbar försörjning i andra delar av världen.

nya solceller på norra kyrkogården

Solen skiner på Norra kyrkogården i Örebro! Här har vi installerat 420 kvm solceller som ger massor av grön energi - hela 80 000 kilowattimmar per år. Hör Torleif Örn berätta mer i filmen.

FLER EXEMPEL PÅ HUR SVENSKA KYRKAN I ÖREBRO engagerar sig för klimatet

Värmer upp kyrkor och lokaler med förnybar fjärrvärme. Den 1 januari 2022 övergick Örebro pastorat till förnybar fjärrvärme.

Satsar på miljödiplomering. Vid sammanträdet den 24 februari 2022 beslutade kyrkorådet att Örebro pastorat ska miljödiplomeras. Samtidigt antogs åtta nya miljömål.

Återbruk. Mikael församling renoverar sina gamla stolar i församlingssalen istället för att köpa nya (2021). I Mosjö-Täby församling har stolar och bord bytts ut, efter många års användande. De fick fortsatt liv genom återbruk hos andra, som fick hämta dem gratis (2022).

Spillvärme från krematoriet blir fjärrvärme. Under 2020 har Örebro krematorium renoverats med syfte att minska klimatavtrycket. Bl.a. har krematoriet anslutits till fjärrvärmenätet. Istället för att ventilera bort 270 000 kWh varje år, återvinns nu spillvärmen och kommer det övriga samhället till del.

Kyrkogårdsförvaltningen använder helt kemikaliefri ogräsrensning och har gått över till eldrivna robotgräsklippare för att minska buller och utsläpp. Men återanvänder också gamla gravstenar som kantstenar i planteringar, och de kan också återbrukas som nya gravstenar.

Årets energipris och årets kyrkogårdsförvaltning. Örebro pastorats kyrkogårdsförvaltning vann årets energipris på Örebrogalan i oktober 2020. Motiveringen: "Med en ambitiös plan för att bidra till en hållbar framtid storsatsar vinnaren på en energieffektivisering av sina fastigheter. Med miljöbränslen som bas drivs verksamheten och dess fordonspark och med en effektiv teknik kan återvunnen energi tillföras samhället." Örebro kyrkogårdsförvaltning har också utsetts till Årets kyrkogårdsförvaltning 2020, bl.a. för sitt ambitiösa klimatarbete.

Solelanläggning. På Norra kyrkogården har en solelanläggning installerats. Den producerade under 2018 cirka 83 000 kWh.

Energibesparing. Örebro pastorat har deltagit i ett energibesparingsprojekt, EE2, i samverkan med Region Värmland och Energimyndigheten. Projektet startade 2016 och avslutades i början av februari 2021. Under den tiden sänkte vi pastoratets energiförbrukning med nästan 20 procent. De enskilt största sänkningarna kom till genom att glödljusbelysningen i S:t Nicolai och Olaus Petri kyrkor ersattes med LED-lampor. Men det handlade också om en rad andra åtgärder - till exempel tilläggsisolering av vindar, renovering av ett ventilationsaggregat och tätare uppföljning av energiförbrukningen.

Grön diakoni. Vi jobbar med grön diakoni - ett arbete inom Svensk kyrkan i Örebro som rymmer flera olika mötesplatser och aktiviteter där deltagarna får vara med och odla och umgås med andra i naturen. Odlingarna bidrar också till ökad biologisk mångfald.

Kravicertifierad kursgård. Sollidens kursgård är KRAV-certifierad sedan oktober 2015 och använder mycket lokalproducerade livsmedel i köket.

Byte till elbilar. Fastighetsteknikernas bilar är biogasbilar och några arbetsplatser har köpt in cyklar för att minska onödig bilkörning. Under 2022 kommer flera bilar bytas ut till rena elbilar.

Betesytor. På Norra kyrkogården finns stora markytor som vi inte använder just nu. Istället för att klippa dem med gräsklippare, har vi kossor eller får som betar där under sommarhalvåret.

Vindkraft och vattenkraft. En stor del av vår el kommer från vindkraft och vi har andelar i "Kyrkvinden". Övrig el kommer från vattenkraft (Bra miljöval). Vid nyinvestering eller utbyte av exempelvis armatur, ventilationsutrustning m.m. är det alltid energisnåla alternativ som gäller.

Miljövänlig rapsolja. Som första krematorium i Sverige, började Örebro krematorium att använda miljövänlig rapsolja 2009. Som eldningsolja är rapsoljan koldioxidneutral till 66 % och släpper ut betydligt mindre svavel än fossil eldningsolja. Rapsoljan är fullt nedbrytbar i naturen inom loppet av 20 dagar.

Miljödiesel. Kyrkogårdsförvaltningen gick under 2018 över till miljödiesel för sin maskinpark. Just detta bränsle har en miljönytta på 90 % jämfört med vanlig diesel.

Pilgrimsvandringar för klimatet. Flera församlingar har ordnat pilgrimsvandringar för klimatet inför det stora klimatmötet i Glasgow i november 2021. Vandringarna är både en protest mot otillräcklig klimatpolitik, och även en möjlighet till personliga reflektioner och gemenskap.

# data[].attributes.attachment_link.title
Engagera dig för klimatet tillsammans med Svenska kyrkan

# data[].attributes.attachment_link.description
Nyhet Klimatförändringarnas effekter är kännbara redan idag. Vill du vara med och engagera dig? Här kan du läsa mer om vad Svenska kyrkan i Örebro har på gång. Rekordvarma sommartemperaturer, larm om farliga utsläpp och klimatförändringar. Många känner oro för framtiden. Men självklart finns det hopp!

# data[].attributes.attachment_link.title
Naturskyddsföreningen - vi står upp för naturen

# data[].attributes.attachment_link.description
Naturskyddsföreningen är Sveriges största miljöorganisation. Vi sprider kunskap, bildar opinion och påverkar beslutsfattare - lokalt, nationellt och globalt.

# data[].attributes.headline
Skillnad mellan 1,5 och 2 graders genomsnittlig uppvärmning

# data[].attributes.subject
Skillnad mellan 1,5 och 2 graders genomsnittlig uppvärmning

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Världens länder har lovat att begränsa uppvärmningen till väl under 2 grader, med siktet inställt på att inte överstiga 1,5 grader. Den här överenskommelsen regleras sedan 2015 av Parisavtalet. Mellan åren 2015 och 2018 arbetade FN:s klimatpanel IPCC, på uppdrag av länderna bakom Parisavtalet, med att ta fram en rapport som visar hur stora skillnader världen står inför vid en uppvärmning på 2 respektive 1,5 grader. Rapporten presenterades i oktober 2018, och nu har vi en tydlig bild av de förändringar som behöver göras för att klara respektive mål. Sammanfattningen av IPCC:s specialrapport från 2018 hittar du här.

Rapporten visar att en global uppvärmning på 2 grader inte kan anses vara en acceptabel gräns eftersom följderna är ännu allvarligare än forskarna tidigare trott. Redan vid 1,5 graders uppvärmning är följderna enorma, men 2 graders uppvärmning innebär dramatiska konsekvenser för ekosystem, människor och andra arter. Varje tiondels grad spelar roll.

Vad händer vid 2 graders uppvärmning?

Vid 2 grader riskerar många fler att bli utan mat på grund av minskade skördar, mer än 99 procent av världens korallrev kommer sannolikt att dö och i Sverige drabbas bland annat skogen mycket hårt.

Om vi däremot lyckas med en begränsning till 1,5 grader innebär det dramatiskt minskade risker för majoriteten av världens växt- och djurarter än vid 2 graders uppvärmning. Det skulle också betyda en 10 centimeter lägre havsnivåhöjning än vid 2 graders uppvärmning, vilket kan vara direkt livsavgörande för miljontals människor som lever längs kuster eller på lågliggande öar. Dessutom minskar risken för så kallade tröskeleffekter då jorden själv sätter igång processer som förvärrar uppvärmningen ännu mer.

2 grader är alltså inte en säker nivå, och vi måste göra allt vi kan för att klara det skarpare målet om 1,5 grader.

En omställning som aldrig tidigare skådats

Rapporten visar att det fortfarande finns en liten möjlighet att kunna begränsa uppvärmningen till 1,5 grader - men bara om vi minskar våra utsläpp radikalt i alla samhällssektorer inom de närmaste tio åren och satsar på att skydda våra ekosystem som kan ta upp och lagra koldioxid.

I rapporten trycker IPCC på att målet endast kan nås om det sker en helomställning av alla sektorer. Och det måste gå i en takt som aldrig tidigare har skådats. För att lyckas med det räcker det inte med att satsa på ny teknik, stora livsstilsförändringar krävs där såväl matproduktion och konsumtion som hur vi reser och förflyttar oss ställs om.

Klimatpanelen menar också att det finns en fara i att sätta sin tilltro till tekniker som handlar om att fånga in koldioxid från atmosfären, och understryker vikten av att satsa på att skydda och återställa naturliga ekosystem som skogar.

Hög tid att politikerna håller vad de lovat

Just nu finns det ett katastrofalt stort gap mellan vad världens regeringar planerar att göra och vad som behöver göras för att löftet om att begränsa uppvärmningen till 1,5 grader ska infrias. De bidrag som presenterades vid Parisförhandlingarna, inklusive EU:s åtagande att minska utsläppen med minst 40 procent år 2030, skulle i bästa fall bara begränsa uppvärmningen till omkring 3 grader - det vill säga en global katastrof.

Världens länder måste använda rapportens slutsatser för att stärka sina klimatmål. Sverige har hittills varit pådrivande för att EU ska höja sitt klimatmål och minska utsläppen, och måste fortsätta vara det.

I Sverige behöver utsläppen nå noll senast 2030. För att det ska lyckas måste ansvariga politiker snarast besluta om ett förbud mot att använda fossila bränslen efter 2030, och fasa ut de fossila subventionerna.

Om vi ska klara klimatutmaningen och undvika en akut klimatkris krävs modiga politiska beslut som prioriterar klimatet - på riktigt.

# data[].attributes.attachment_link.title
FN-rapport visar att den globala uppvärmningen är akut

# data[].attributes.attachment_link.description
De närmaste åren är helt avgörande för att undvika katastrofala klimateffekter. Det visar FN:s klimatpanel IPCC i sin specialrapport från 2018. Rapporten gör det akuta läget ännu tydligare än vad som tidigare varit känt: redan vid 1,5 graders uppvärmning kommer följderna bli allvarliga, och ju större uppvärmningen blir desto värre blir konsekvenserna.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Senast 2050 ska vi alla leva inom gränserna för en planet

Men redan idag behöver vi göra stora förändringar mot mer hållbara livsstilar.
Hur lever du? Och vad kan du ändra?

Testet tar cirka 10 minuter

Klimatkalkylatorn ställer frågor om din livsstil inom fyra olika områden: Boende, Livsmedel, Transporter och Övriga varor och tjänster och beräknar din årliga klimatpåverkan.

Privacy policy

# data[].attributes.attachment_link.description
Senast 2050 ska vi alla leva inom gränserna för en planet. Men redan idag behöver vi göra stora förändringar mot mer hållbara livsstilar. Hur lever du? Och vad kan du ändra?

# data[].attributes.attachment_link.title
Sand Castle (ecological breakdown through the eyes of a 13 year old)

# data[].attributes.attachment_link.title
Sverige för UNHCR | Hjälporganisation till UNHCR

# data[].attributes.attachment_link.description
Sverige för UNHCR stödjer FN:s flyktingorgan UNHCR:s arbete för att skydda och hjälpa människor som tvingats fly från krig, konflikt eller förföljelse.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Böcker och presentmedlemskap

När du väljer böcker eller presentmedlemskap från Naturskyddsföreningen bidrar du till arbetet för natur och miljö – för en frisk och levande planet.

Årets bok 2019: Naturligtvis!

Allt fler arter trängs undan av vårt hårda utnyttjande av naturen. För att vända utvecklingen krävs stora grepp, men även små insatser har betydelse.

Läs mer

Årets bok 2018: Ett hållbart liv

Förändring börjar med ett enda steg. I boken ”Ett hållbart liv” får du 365 tips som du kan använda i en mängd olika situationer i din vardag för att leva mer hållbart.

Läs mer

# data[].attributes.attachment_link.description
När du väljer böcker eller presentmedlemskap från Naturskyddsföreningen bidrar du till arbetet för natur och miljö - för en frisk och levande planet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Klicka för att lyssna

Dokumentärfilmen "Om skogen”

Filmen "Om skogen"

I filmen ”Om skogen” får vi lära oss mer om hur svenskt skogsbruk ser ut 2020. Filmen är regisserad av Peter Magnusson på Helion film och har under hösten 2020 visats som en del av Fältbiologernas kampanj.

För mer information om filmen och för att se kommande visningstillfällen, gå in på abouttheforest.se

Sagan om skogen som tog slut

Det var en gång ett land som hette Sverige – ett land som hade mycket skog som många tjänade stora pengar på att hugga ner och göra till produkter att konsumera. Man berättade historier om hur man högg ner ett träd och planterade två nya så att det skulle bli ännu fler. Men egentligen planterade man bara exakt likadana träd, man bekämpade andra sorter och torkade ut våtmarker för att få ännu mer mark att plantera på. Och till slut fanns det nästan bara trädplantage kvar – där nästan inga andra djur och växter levde förutom granar och tallar i raka prydliga led.

Det är lätt att tro att Sverige är ett skogsrikt land, men i verkligheten har vi knappt någon riktig skog kvar idag. Det här får stora konsekvenser för den biologiska mångfalden och nästan tvåtusen olika djur och växter riskerar att dö ut. Trädplantage är inte heller starka nog att klara klimatförändringarnas utmaningar, ökande skogsbränder och stormar. När våra riktiga skogar skövlas drabbar det oss alla.

Nu måste vi vara väldigt rädda om det lilla av vår skog som finns kvar. Läs mer nedan om vad som krävs för att den ska må bra igen. Det får inte bli snipp snapp snut – så tog skogen slut.

Klicka på mig så läser jag

1

Naturens överlevnad före kortsiktig ekonomisk vinning >>

Naturens överlevnad måste gå före kortsiktig ekonomisk vinning. Skogsbruket måste vara långsiktigt och anpassas så att alla djur och växter kan leva. Vi måste ha mer riktig skog och mindre trädplantage. Läs mer..

2

Riktiga skogar är det bästa för klimatet >>

Riktiga skogar är det bästa för klimatet. Skogar och våtmarker som får finnas kvar och bli gamla lagrar växthusgaser i marken. När man skövlar träd och torkar ut våtmarker hamnar växthusgaserna i luften vilket påskyndar klimatförändringarna. Läs mer..

3

Länge leve döda träd >>

När ett träd dör så blir det till en viktig livsmiljö för många arter. Riktiga skogar är röriga och fulla av både döda och levande träd. Skogsbolagen kanske planterar två träd för varje som de hugger ner, men de planterar bara träd av samma sort i raka prydliga led. Den biologiska mångfalden förstörs och man förbiser helt att skogen är ett hem för tusentals djur och växter som försvinner när skogsmaskinerna drar fram. Läs mer..

Naturen har inte möjlighet att återhämta sig när man utplånar ett helt område och hugger ner alla träd på en gång. En del skogsägare jobbar med metoder som inte är skadliga – ställ krav på att fler ska göra som dem. Läs mer..

5

Skogsbolagen ska inte bestämma själva >>

Skogsbolagen kan inte själva bestämma att det är okej att utrota en art. Allmänheten ska alltid få ta del av information om vilka djur, växter och andra arter som finns på platsen innan träd huggs ner. De certifieringar som finns för skogsbruk går inte att lita på eftersom kraven är låga och de företag som bryter mot reglerna inte straffas. Läs mer..

6

Respektera mänskliga rättigheter >>

Riktiga skogar är livsviktiga resurser för alla Sveriges invånare, inte minst för de samer som lever i nära samspel med skogen. Att respektera skogen är därför en fråga om att respektera mänskliga rättigheter. Läs mer..

Vad kan du göra nu? Börja med att skicka vidare den här sidan till en kompis.

Trädplantage eller skog?

Med skog menas de områden som varit opåverkad av mänskliga aktiviteter så länge att den till största delen har återfått de egenskaper som kännetecknar urskog. Allt annat är trädplantage.

På ett trädplantage finns:

Samma trädsort, gran eller tall.

Träd i samma ålder och gallrat på marken.

Noggrant utplanterade träd med specifika avstånd mellan sig.

Nästan inga djur, växter eller andra arter.

Ingen död ved.

I en skog finns:

Många olika trädsorter, både barrträd och lövträd.

Träd i olika åldrar.

Olika naturtyper som myrar, bäckar, tät skog och gläntor.

Många olika djur, växter och andra arter.

Mycket död ved i olika former, som gör att många arter trivs.

Skolmaterial

Övningarna riktar sig till årskurs 4-6 men fungerar för alla som vill lära sig om det svenska skogsbruket, och går att anpassa till alla åldrar. Kan göras inne eller ute.

Engagera dig!

Fältbiologerna är en gammal organisation för unga miljökämpar. Vi är av unga för unga. Vi är artnördar. Vi är de makthavarna gärna slipper. Vi är ute i naturen och inne i miljödebatten. Var det du med.

Vad vet Du om skogen egentligen?

Gör vårt quiz och ta reda på hur mycket du vet om skogen.

Fråga 1 av 8

Var 100:e träd som huggs ner på jorden görs till produkter åt ett visst företag – vilket?

Ikea

Preem

Pampers

Fråga 2 av 8

Riktiga skogar är röriga och fulla av både döda och levande träd av olika sorter. De har en stor variation av olika arter som till exempel många slags växter, djur, svampar och insekter. I ett trädplantage finns bara träd av samma sort i raka led.
Vilket är det vanligaste trädet i Sverige?

Tall

Björk

Gran

Fråga 3 av 8

Urskog kallas skog som aldrig påverkats av människan. Naturskog kallas skog som har fått stå orörd av människan så länge att den börjar bli som en urskog igen.
Det tar oftast ungefär 150 år att återskapa en riktig skog som mår bra igen efter att den brukats hårt av människan. Trädplantage huggs idag ner redan efter ungefär 80 år.

Världens äldsta träd, granen Old Tjikko, finns i Dalarna. Hur gammalt är trädet?

7 000 år

9 500 år

12 000 år

Fråga 4 av 8

En skog är så mycket mer än bara träd. I en skog finns det en stor biologisk mångfald med många olika djur och växter som lever i samspel med varandra.
Hur många av skogens arter är rödlistade – det vill säga att deras naturliga livsmiljö har förstörts så att de riskerar att dö ut?

900 stycken

1 200 stycken

1 800 stycken

Fråga 5 av 8

Vitryggig hackspett är en fågel som bygger sina bon genom att hacka hål i lövträd som till exempel björkar, aspar eller alar. Den äter insekter som finns i döda gamla lövträd. Förut fanns det vitryggar i nästan hela Sverige, men idag är de akut hotade på grund av den ökande andelen trädplantage och färre lövträd.
Hur många vitryggiga hackspettar finns det kvar i Sverige?

25 stycken

150 stycken

500 stycken

Fråga 6 av 8

De senaste 100 åren har en fjärdedel av alla våtmarker i Sverige förstörts på grund av utdikning, vilket betyder att man gör diken som torkar ut marken för att kunna odla träd och annat. Förutom att många djur och växter är beroende av våtmarker så är våtmarkerna också väldigt bra på att binda växthusgaser och hejda klimatförändringarna.
Hur stor procent av Sveriges utsläpp av växthusgaser kommer från utdikade våtmarker?

5%

10%

20%

Fråga 7 av 8

När skogen huggs ner och den biologiska mångfalden i skogen försämras så påverkas även den samiska kulturen och renskötseln. Både mänskliga rättigheter och regler för vad som får huggas ner bryts. Det blir till exempel svårare för renarna att beta och få ordentligt med skydd. När man hugger ner skog och gör trädplantage av vissa delar så att skogen inte längre sitter ihop blir det också svårare för alla djur och växter som lever i den att ta sig fram och samspela med varandra.
Vad kallas det när man styckar upp en skog i mindre och osammanhängande delar?

Konstruering

Fragmentering

Dissekering

Fråga 8 av 8

Den ena bilden visar ett trädplantage och den andra en skog. På vilken bild ser du en skog?

Grattis!

# data[].attributes.attachment_link.description
Det är lätt att tro att Sverige är ett skogsrikt land, men vi har knappt någon riktig skog kvar men det får inte bli snipp snapp snut - så tog skogen slut.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Johan Rockström menar att 2020 är ett sanningens år för klimatet.
– Det handlar om mina och dina barns och deras barns framtid.

– Allt över två graders uppvärmning är sannolikt att betrakta som permanent skada för våra möjligheter på jorden. Och just nu rör vi oss längs en väg som tar oss till mellan 3-4 grader om 80 år, säger Johan Rockström. Han menar att planeten befinner sig i ett akutläge.

– Ska vi ha en chans att klara det här måste de globala utsläppen böja i år, och sedan halveras till 2030, för att sedan halveras igen till 2040 och sedan nå noll 2050. Rockström pekar på att vi nu ser de första offren för den globala uppvärmningen: Arktis som kommer att vara ett öppet hav på sommaren om 30 år vilket påverkar vädret i Norden. Glaciärerna på Västantarktis där flera kan ha korsat en tröskel som innebär att de ofrånkomligen glider ut i havet med global havsytehöjning som följd. Och de tropiska korallreven, där hälften av stora Barriärrevet i Australien redan är förlorat, vilket påverkar fisk och inkomster för ett par hundra miljoner människor.

– Fönstret för att undvika de stora katastroferna är fortfarande öppet, men bara på glänt… Därav ett planetärt nödläge, säger Johan Rockström.

Leder ett av världens främsta klimatforskningsinstitut, Potsdaminstitutet i Tyskland. Menar att läget för miljön är akut men tycker inte att man ska känna klimatångest.

Global miljöforskare som flitigt debatterar miljö- och klimatfrågor. Har utnämnts till miljömäktigast i Sverige två år i rad. Varit chef både för Stockholm Environment Institute och Stockholm Resilience Centre.

Ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien, Ingenjörsvetenskapsakademien och Kungliga Skogs- och Lantbruksakademien. Skrivit flera böcker och mängder med akademiska publikationer.

– Jag välkomnar alla som lyssnar - till Sanningens år 2020. Fem år efter att vi i Paris lovade att lösa klimatkrisen och antog FNs Agenda 2030, rör vi oss fortfarande längs katastrofens väg. Nu har vi nått året då världen måste öka takten, vilket går för lösningarna finns där. Det blir en vetenskaplig resa där jag också biktar mig, utlyser planetärt nödläge och uppmuntrar till revolution.

Producent: John Swartling

# data[].attributes.attachment_link.description
Professor i global miljövetenskap, forskare, föreläsare, 54 år. Född i Finspång, uppvuxen i Brasilien, Italien och Karlskrona, bosatt på Rindö. Sommarvärd ...

# data[].attributes.attachment_link.description
Klimatanpassning är ett komplext område som berör många olika sektorer. Här presenteras olika typer av vägledningar, underlag och verktyg som är till stöd för att arbeta med klimatanpassning. Du hittar också hjälp för undervisning och för inspi...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
0:00 / 3:39•Watch full video

# data[].attributes.attachment_link.title
Greta and George, the best short video of 2019

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi vill ge dig en bättre upplevelse

Vissa kakor är nödvändiga för att tjänsten ska fungera. De som du kan välja används för att:

Utveckla och förbättra SVT Play

Anpassa innehåll och funktioner för dig

Tipsa dig om våra program på andra webbplatser

Vissa cookies kommer från företag vi samarbetar med. Du kan när som helst ändra eller återkalla ditt medgivande. Om cookies och personuppgifter, öppnar annan webbplats.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Sveriges Television AB, Stockholm, Sweden

# data[].attributes.attachment_link.description
Se dina favoritprogram när du vill i SVT Play - fri television på nätet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Barns liv är i fara - swisha ditt stöd nu!

Ditt bidrag gör skillnad för barn och familjer på flykt från kriget i Ukraina. Varje gåva räknas.

Ditt stöd går till att barn på flykt:

Har tillgång till säkra platser där de kan få vara barn

Har stöd att bearbeta sina upplevelser

Skyddas från våld och övergrepp

Kan börja skolan igen

Din gåva används alltid där den behövs mest just nu.

För barns rättigheter

Alla barn ska få möjlighet till en långsiktig positiv utveckling, i en trygg miljö där deras rättigheter är tillgodosedda. Vi arbetar på uppdrag av barn och utgår alltid från deras behov. Vårt arbete har ett särskilt fokus på flickor eftersom världen inte är jämställd och de hör till en av de mest diskriminerade grupperna i världen. Allt vårt arbete utgår från FN:s barnkonvention. Plan International Sverige arbetar främst med sex prioriterade områden:

För barns rättigheter

Alla barn ska få möjlighet till en långsiktig positiv utveckling, i en trygg miljö där deras rättigheter är tillgodosedda. Vi arbetar på uppdrag av barn och utgår alltid från deras behov. Vårt arbete har ett särskilt fokus på flickor eftersom världen inte är jämställd och de hör till en av de mest diskriminerade grupperna i världen. Allt vårt arbete utgår från FN:s barnkonvention. Plan International Sverige arbetar främst med sex prioriterade områden:

Vi finns i över 70 länder

Plan International har över 10 000 anställda och tusentals volontärer i 75 länder. Majoriteten av vår personal är lokalanställda. Våra nationella insamlingskontor har till uppgift att skapa opinion och samla in pengar till verksamheten i de drygt 50 programländerna i Asien, Afrika och Latinamerika.
Här jobbar plan international

# data[].attributes.attachment_link.title
Plan International Sverige - Gör skillnad för flickors framtid

# data[].attributes.attachment_link.description
Ditt bidrag gör skillnad för barn och familjer på flykt från kriget i Ukraina. Varje gåva räknas. Har tillgång till säkra platser där de kan få vara barn Har stöd att bearbeta sina upplevelser Skyddas från våld och övergrepp Kan börja skolan igen Din gåva används alltid där den behövs mest just nu.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Att bygga ett bostad för solitärbin och andra pollinerande insekter är inte svårare än att borra några hål i en bit trä eller bunta ihop några bambupinnar. Här är några varianter på biholkar, bibatterier, insektshotell och bihotell.
Ge dina pollinerande vänner bra boplaser och skapa en levande trädgård. Placera biholkar, bibatterier och bihotell i soligt läge i trädgården eller kring odlingar med insektspollinerad gröda. Tänk på att många vildbin bor i sandiga, soliga slänter. Så anlägg gärna lite öppen och sandig mark för att även gynna dessa insekter. Dom här exemplen nedan är för dig som vill ha något dekorativt att titta på. Du kan dock lika gärna lägga död ved, slåtter, halmbalar, löv, sand, sten och trädgårdsavfall på hög någon stans i trädgården eller markerna. Då blir det förr eller senare också boplatser för olika insekter. Men en fördel med insekthotell och biholkar är att det blir lättare att se när bina använder bostaden.

Insektshotell av trä. Borra några hål i en bit massivt trä. Borra inte rakt igenom hela brädbiten, hålen ska vara cirka 5-10 centimeter djupa. Använd olika tjocklekar på borr, 3-13 mm för att passa olika arter av bin.

Bibatteri av vass. Bunta ihop vass eller bamburör med ståltråd eller snöre. Vassen har kort hållbarhet och placeras med fördel i ett insektshotell.

Biholk av trä. En biholk som ser ut som en klassisk fågelholk. Här har en gammal staketstolpe fått nytt liv som bibostad. Ju hårdare träslag desto bättre. Med lite rödfärg och tjärpapp på taket blir den en trevlig prydnad i trädgården. Se en film om hur du bygger en biholk.

Bibatteri av vedträ. Borra några vedträn på sidorna och bunta ihop med snöre eller buntband.

Liten biholk av vedträ. Ett kvarts kluvet vedträ med tak och lite tjärpapp på.

Bibatteri av bamburpinnar hopbuntade med buntband eller snöre. Såga bambun i 10-20 cm längder och se till att det finns en tvärvägg i mitten så att det inte är hål rakt igenom. Se en film om hur du bygger bibatterier.

Bibatteri av bambupinnar med trätak. Fäst buntade bamburör i ett L-format tak.

Insektshotell ger boplatser åt olika sorter pollinatörer. Ett enkelt sätt att bygga insektshotell på är t.ex. att använda en gammal hylla. Hyllor och lådor säljs billigt på seconhand-affärer om man inte har någon stående i garaget, förrådet eller på vinden. Här har hyllans olika hyllor och fack skapas boplatser för olika insekter med borrade träbitar, bambupinnar, vas, ull, mossa, småpinnar, kottar mm. Ett finmaskigt metallnät häftas med häftpistol på framsidan för att hålla innehållet på plats och som skydd mot fåglar. Se en film om hur du bygger ett insekthotell.

Skötsel av insektshotell

Du behöver inte rensa eller rengöra boplatser som hål etc, det sköter insekterna löpande. Underhåll exteriör som du gör för en fågelholk vid behov. Tak på insektshotell förlänger livslängden. Materialet kan bytas ut om t.ex. trä spricker för mycket. Bränn i kamin eller kompostera om det är byggt och målat i naturmaterial och bygg nytt igen.

Se filmer om hur du bygger biholk, bibatteri eller insektshotell

Läs mer bin och pollinering

Läs mer om insekternas pollineringsarbete i Bin till nytta och nöje Se lista med biväxter

# data[].attributes.attachment_link.title
Så bygger du biholkar, bibatterier och insektshotell

# data[].attributes.attachment_link.description
Att bygga ett bostad för solitärbin och andra pollinerande insekter är inte svårare än att borra några hål i en bit trä eller bunta ihop några bambupinnar. Här är några varianter på biholkar, bibatterier, insektshotell och bihotell. Ge dina pollinerande vänner bra boplaser och skapa en levande trädgård.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
'Eat local' is a common recommendation to reduce the carbon footprint of your diet. But transport tends to account for a small share of greenhouse gas emissions. How does the impact of what you eat compare to where it's come from?

People across the world are becoming increasingly concerned about climate change: 8-in-10 people see climate change as a major threat to their country.¹

As I have shown before, food production is responsible for one-quarter of the world's greenhouse gas emissions.

There is rightly a growing awareness that our diet and food choices have a significant impact on our carbon 'footprint'. What can you do to really reduce the carbon footprint of your breakfast, lunches, and dinner?

'Eating local' is a recommendation you hear often - even from prominent sources, including the United Nations. While it might make sense intuitively - after all, transport does lead to emissions - it is one of the most misguided pieces of advice.

Eating locally would only have a significant impact if transport was responsible for a large share of food's final carbon footprint. For most foods, this is not the case.

GHG emissions from transportation make up a very small amount of the emissions from food and what you eat is far more important than where your food traveled from.

Where do the emissions from our food come from?

In the visualization we see GHG emissions from 29 different food products - from beef at the top to nuts at the bottom.

For each product you can see from which stage in the supply chain its emissions originate. This extends from land use changes on the left, through to transport and packaging on the right.

This is data from the largest meta-analysis of global food systems to date, published in Science by Joseph Poore and Thomas Nemecek (2018).

In this study, the authors looked at data across more than 38,000 commercial farms in 119 countries.²

In this comparison we look at the total GHG emissions per kilogram of food product. CO ₂ is the most important GHG, but not the only one - agriculture is a large source of the greenhouse gases methane and nitrous oxide. To capture all GHG emissions from food production researchers therefore express them in kilograms of 'carbon dioxide equivalents'. This metric takes account not just CO ₂ but all greenhouse gases.³

The most important insight from this study: there are massive differences in the GHG emissions of different foods: producing a kilogram of beef emits 60 kilograms of greenhouse gases (CO ₂-equivalents). While peas emits just 1 kilogram per kg.

Overall, animal-based foods tend to have a higher footprint than plant-based. Lamb and cheese both emit more than 20 kilograms CO ₂-equivalents per kilogram. Poultry and pork have lower footprints but are still higher than most plant-based foods, at 6 and 7 kg CO ₂-equivalents, respectively.

For most foods - and particularly the largest emitters - most GHG emissions result from land use change (shown in green), and from processes at the farm stage (brown). Farm-stage emissions include processes such as the application of fertilizers - both organic ("manure management") and synthetic; and enteric fermentation (the production of methane in the stomachs of cattle). Combined, land use and farm-stage emissions account for more than 80% of the footprint for most foods.

Transport is a small contributor to emissions. For most food products, it accounts for less than 10%, and it's much smaller for the largest GHG emitters. In beef from beef herds, it's 0.5%.

Not just transport, but all processes in the supply chain after the food left the farm - processing, transport, retail and packaging - mostly account for a small share of emissions.

This data shows that this is the case when we look at individual food products. But studies also shows that this holds true for actual diets; here we show the results of a study which looked at the footprint of diets across the EU. Food transport was responsible for only 6% of emissions, whilst dairy, meat and eggs accounted for 83%.⁴

Related content:

Eating local only slightly reduces your emissions

Eating local beef or lamb has many times the carbon footprint of most other foods. Whether they are grown locally or shipped from the other side of the world matters very little for total emissions.

Transport typically accounts for less than 1% of beef's GHG emissions: choosing to eat local has very minimal effects on its total footprint. You might think this figure is strongly dependent on where in the world you live, and how far your beef will have to travel, but in the 'dropdown box' below I work through an example to show why it doesn't make a lot of difference.

Whether you buy it from the farmer next door or from far away, it is not the location that makes the carbon footprint of your dinner large, but the fact that it is beef.

Example: how much does distance traveled impact the footprint of beef?

You might think this figure is strongly dependent on where in the world you live, and how far your beef will have to travel. If you live somewhere very remote you'd assume this must be much, much larger than if your beef is produced by your local farmer. But the key point here is that the difference in transport figures is very small relative to the total footprint of beef.

Let's take the example of beef from a beef herd - the average footprint is approximately 60 kilograms of CO ₂eq per kilogram of beef. Let's compare the transport footprint of buying from your local farmer (who turns out to be your neighbor), versus someone in the UK buying beef from Central America (approximately 9000 kilometers away).

Transporting food by boat emits 23 grams of CO ₂eq per tonne of product per kilometer. To transport the 9000 kilometers from Central America to the UK therefore emits 0.207 kilograms CO ₂eq [9000km * 23g per tonne-kilometer / 1000 / 1000 = 0.207 kg CO ₂eq per kg]. This is equivalent to 0.35% of the total footprint of the 60 kilograms of CO ₂ eq per kilogram of beef.

If you buy from your local farmer - let's assume you walk there, and have zero transport emissions - your beef footprint is 59.8 kilograms CO ₂ eq per kilogram [we calculate this as 60kg - 0.2kg]. It makes almost no difference.

Especially for foods with a large footprint, transport as a share of the food's total emissions is fairly insensitive to the distance travelled.

In a study published in Environmental Science & Technology, Christopher Weber and Scott Matthews (2008) investigated the relative climate impact of food miles and food choices in households in the US.⁵ Their analysis showed that substituting less than one day per week's worth of calories from beef and dairy products to chicken, fish, eggs, or a plant-based alternative reduces GHG emissions more than buying all your food from local sources.

By analysing consumer expenditure data, the researchers estimated that the average American household's food emissions were around 8 tonnes of CO ₂eq per year. Food transport accounted for only 5% of this (0.4 tCO ₂eq).⁶ This means that if we were to take the case where we assume a household sources all of their food locally, the maximum reduction in their footprint would be 5%. This is an extreme example because in reality there would still be small transport emissions involved in transporting food from producers in your area.

They estimated that if the average household substituted their calories from red meat and dairy to chicken, fish or eggs just one day per week they would save 0.3 tCO ₂eq. If they replaced it with plant-based alternatives they would save 0.46 tCO ₂eq. In other words, going 'red meat and dairy-free' (not totally meat-free) one day per week would achieve the same as having a diet with zero food miles.

There are also a number of cases where eating locally might in fact increase emissions. In most countries, many foods can only be grown and harvested at certain times of the year. But consumers want them year-round. This gives us three options: import goods from countries where they are in-season; use energy-intensive production methods (such as greenhouses) to produce them year-round; or use refrigeration and other preservation methods to store them for several months. There are many examples of studies which show that importing often has a lower footprint.

Hospido et al. (2009) estimate that importing Spanish lettuce to the UK during winter months results in three to eight times lower emissions than producing it locally.⁷ The same applies for other foods: tomatoes produced in greenhouses in Sweden used 10 times as much energy as importing tomatoes from Southern Europe where they were in-season.⁸

The impact of transport is small for most products, but there is one exception: those which travel by air.

Many believe that air-freight is more common than it actually is. Very little food is air-freighted; it accounts for only 0.16% of food miles.⁹ But for the few products which are transported by air, the emissions can be very high: it emits 50 times more CO ₂eq than boat per tonne kilometer.¹⁰

Many of the foods people assume to come by air are actually transported by boat - avocados and almonds are prime examples. Shipping one kilogram of avocados from Mexico to the United Kingdom would generate 0.21kg CO ₂eq in transport emissions.¹¹ This is only around 8% of avocados' total footprint.¹² Even when shipped at great distances, its emissions are much less than locally-produced animal products.

Which foods are air-freighted? How do we know which products to avoid?

They tend to be foods which are highly perishable. This means they need to be eaten soon after they've been harvested. In this case, transport by boat is too slow, leaving air travel as the only feasible option.

Some fruit and vegetables tend to fall into this category. Asparagus, green beans and berries are common air-freighted goods.

It is often hard for consumers to identify foods that have travelled by air because they're rarely labeled as such. This makes them difficult to avoid. A general rule is to avoid foods that have a very short shelf-life and have traveled a long way (many labels have the country of 'origin' which helps with this). This is especially true for foods where there is a strong emphasis on 'freshness': for these products, transport speed is a priority.

So, if you want to reduce the carbon footprint of your diet, avoid air-freighted foods where you can. But beyond this, you can have a larger difference by focusing on what you eat, rather than 'eating local'. Eating less meat and dairy, or switching from ruminant meat to chicken, pork, or plant-based alternatives will reduce your footprint by much more.

More of our work on the environmental impacts of food...

# data[].attributes.attachment_link.title
You want to reduce the carbon footprint of your food? Focus on what you eat, not whether your food is local

# data[].attributes.attachment_link.description
'Eat local' is a common recommendation to reduce the carbon footprint of your diet. But transport tends to account for a small share of greenhouse gas emissions. How does the impact of what you eat compare to where it's come from?

# data[].attributes.headline
Ecosia - dina sökningar på nätet planterar träd

# data[].attributes.subject
Ecosia - dina sökningar på nätet planterar träd

# data[].attributes.attachment_link.title
Ecosia - the search engine that plants trees

# data[].attributes.attachment_link.description
Ecosia uses the ad revenue from your searches to plant trees where they are needed the most. By searching with Ecosia, you're not only reforesting our planet, but you're also empowering the communities around our planting projects to build a better future for themselves. Give it a try!

# data[].attributes.headline
Fossilfri 2025: Björn Ferry och Heidi Andersson 

# data[].attributes.subject
Fossilfri 2025: Björn Ferry och Heidi Andersson 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vårmarknad i Östersund 21-22 maj

12 maj, 2022 By Heidi Andersson Lämna en kommentar

Heidi Andersson, armbryterskan från Ensamheten. Som 11-åring drömde armbryterskan Heidi Andersson om att bygga och bo i ett ekohus i hembyn Ensamheten, bli armbrytarproffs och planetskötare i världsklass. Idag är Heidi elvafaldig världsmästare i armbrytning och har tillsammans med sin man Björn Ferry (olympisk mästare i skidskytte) målsättningen att bli fossilfria till år 2025. Varför … » Läs mer about Vårmarknad i Östersund 21-22 maj

Fossilfri 2025, vad innebär det?

1 maj, 2022 By Heidi Andersson Lämna en kommentar

FOSSILFRI ÅR 2025, VAD INNEBÄR DET? Heidi Andersson Anmäl dig till vår digitala föreläsning med Heidi Andersson som hålls den 11 maj kl 18.00. Heidi har som ambition att bli fossilfri till år 2025. Vad innebär det? Hur klarar man det? Hur tänker Heidi och hur långt har familjen kommit? Hur planerar vi att leva … » Läs mer about Fossilfri 2025, vad innebär det?

Hållbart resande är framtiden

29 april, 2022 By Heidi Andersson Lämna en kommentar

Även affärs- och tjänsteresor kan vara hållbara och dessutom då bli ekonomiskt fördelaktiga. Skellefteå Kraft har just skapat en ny resepolicy och Marlene Munter berättar mer om hur det funkar i praktiken. Björn Ferry, en av pionjärerna för hållbart resande, pratar om hur det är att resa hållbart när man bor i Storuman och om … » Läs mer about Hållbart resande är framtiden

Armbryterskan på plats i Lantmännen Aspens monter på NORDBYGG 28 april

27 april, 2022 By Heidi Andersson Lämna en kommentar

Hur kan jag vara på plats i Lantmännen Aspens monter på Nordbygg? Jag menar, ett företag som säljer flytande bränsle när jag själv har målsättningen att bli #fossilfri2025?I min hemby Ensamheten är jag uppvuxen med motorsågs- och röjsågsbränslet Aspen 2. Farsgubben Kent har jobbat större delen av sitt liv som manuell timmerhuggare och han var … » Läs mer about Armbryterskan på plats i Lantmännen Aspens monter på NORDBYGG 28 april

Björn och Heidi pratar skog och hållbarhet i Arjeplog

25 april, 2022 By Heidi Andersson Lämna en kommentar

Armbryterskan på plats på Nordbygg, Stockholm 28 april

30 mars, 2022 By Heidi Andersson Lämna en kommentar

# data[].attributes.attachment_link.description
Heidi och Björns målsättning är att bli fossilfria 2025

# data[].attributes.attachment_link.title
Emma Watson at the HeForShe Campaign 2014 - Official UN Video

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi arbetar för att alla barn och elever ska få en utbildning som är likvärdig och av god kvalitet i en trygg miljö.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sveriges genomförande av Agenda 2030, Skr. 2021/22:247

I skrivelsen redogörs för regeringens samlade arbete med att genomföra Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling som antogs av FN:s generalförsamling i september 2015. En bedömning av måluppfyllelsen görs för agendans delmål. För ett antal utvalda områden inom vart och ett av de 17 målen görs också en fördjupad redogörelse. Skrivelsen ger också en överblick över det arbete regeringen bedriver med bäring på samstämmighet mellan politikområden. Ett avsnitt ägnas åt att redogöra för de omfattande konsultationer med civilsamhället som hållits som ett led i arbetet med att ta fram denna skrivelse.

# data[].attributes.attachment_link.description
Agenda 2030 är en handlingsplan med mål för omställning till ett hållbart samhälle för människorna, planeten och välståndet. Agenda 2030:s mål och...

# data[].attributes.attachment_link.title
Utmärkelsen Skola för hållbar utveckling

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi arbetar för att alla barn och elever ska få en utbildning som är likvärdig och av god kvalitet i en trygg miljö.

# data[].attributes.attachment_link.title
Målkompassen - testa dina kunskaper om läget i världen

# data[].attributes.attachment_link.description
Spela Målkompassen - testa dina kunskaper om läget i världen samtidigt som du lär dig mer om hur det går för Globala målen. Hur väl stämmer din målkompass?

# data[].attributes.body
Ur Klimatpsykologi

# data[].attributes.attachment_link.description
Riksdagen är den högsta beslutande församlingen i Sverige. Till riksdagens uppgifter hör att besluta om lagar och om statsbudgeten.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Sveriges Television AB, Stockholm, Sweden

# data[].attributes.attachment_link.description
Skogen har alltid fungerat som en spelplats för konst, mytologi och fantasier, och som en spegel av människans eget inre. Vi får följa konstnärer och aktivister, bland andra Lars Lerin och Britta Marakatt-Labba, som berättar om hur deras liv och verk påverkats av skogen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kali Andersson, Inger Edelfelt, Herman Geijer, Frida Hylander, Kalle Johansson, Mats Jonsson, Torill Kornfeldt, Kata Nylén, Ida Olofsson, Elisabeth Östnäs, Charlotte Qvandt, Mats Söderlund, Greta Thunberg, Björn Wiman, Malin Wollin, Annahita Yazdi, Tyler Young

I Vad håller ni på med? samlas flera kända kreatörer för att dela med sig av sina tankar om klimatet i form av noveller, poesi, intervjuer, krönikor, serier och mycket annat!

Medverkar gör bland annat Greta Thunberg, Björn Wiman, Annika Norlin (Säkert!), Elisabeth Östnäs, Mats Söderlund, Mats Jonsson, Inger Edelfeldt och Herman Geijer.
Skogar brinner. Städer översvämmas. Djur och växter utrotas. Vad håller ni på med?
Kanske är det lika bra att bara ge upp direkt och invänta det oundvikliga slutet i lugn och ro? Eller finns det hopp om framtiden? Kanklimatpsykologer och zombieöverlevnadsexperter ge oss verktyg för att förbättratillvaron? Och kan litteraturen och konsten vara de krafter som ger oss mod attstå upp för det som är viktigt på riktigt? Med dystopiska berättelser, iskall vrede men också upplyftande fakta, spirande kärlek och skratt har några av vår tids största författare,musiker, serietecknare, poeter och aktivister tagit sig an klimatfrågan.

En bok där fakta blandas med poesi, där serier skildrar personlig klimatångest, där psykologer förklarar varför så många står helt lamslagna inför förändringarna av vårt klimat; helt enkelt en bok som tar klimatet på allvar, och belyser frågan från alla håll.

"En klimatantologi som använder litteraturens kraft för att väcka tankar och fånga upp engagemang hos unga. Boken har som utgångspunkt att litteratur bidrar med en fördjupad förståelse som utgör skillnaden mellan att känna till klimatkrisen och att på djupet förstå dess betydelse."

Författare

Kali Andersson, Inger Edelfelt, Herman Geijer, Frida Hylander, Kalle Johansson, Mats Jonsson, Torill Kornfeldt, Kata Nylén, Ida Olofsson, Elisabeth Östnäs, Charlotte Qvandt, Mats Söderlund, Greta Thunberg, Björn Wiman, Malin Wollin, Annahita Yazdi, Tyler Young

Illustratör

Ellen Ekman, Kalle Johansson, Lotta Sjöberg

Ålderskategori

Unga vuxna år

Antal sidor

217 sidor

Utgiven

2019

ISBN

9789172218024

Pris: 159 SEK

Porto tillkommer. Porto för upp till 20 böcker: 20 kronor.
20 exemplar eller mer: porto efter vikt. Läs om rabatter här.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vad håller ni på med? : en antologi om klimatet - En Bok För Alla

# data[].attributes.attachment_link.description
I Vad håller ni på med? samlas flera kända kreatörer för att dela med sig av sina tankar om klimatet i form av noveller, poesi, intervjuer, krönikor, serier och mycket annat! Medverkar gör bland annat Greta Thunberg, Björn Wiman, Annika Norlin (Säkert!), Elisabeth Östnäs, Mats Söderlund, Mats Jonsson, Inger Edelfeldt och Herman Geijer.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Därför har vi startat
Mat & Klimat

NYHETER

Klimatförändringarna påskyndar syrebristen i Östersjön

Men det är inte bara övergödning och klimatförändringar som hotar Östersjöfisken, utan också industrifisket. Henrik Svedäng har länge varnat för hur överfiske hotar att medföra att artbestånd kan kollapsa. Till årets rapport har han gjort en historisk analys över hur fiskbeståndet fluktuerat över tid.

När blir tvågradersmålet tregradersmålet?

De tal som präglar klimatdebatten är tyvärr inte visionära brandtal, utan tal av siffror som brister i både tillräcklig ambition och begriplighet. Men om vi gör siffertalen relevanta och förståeliga finns faktiskt en hel del spektakulärt att berätta.

Urfolken – naturens underskattade väktare

Experter brukar påminna om att världens ursprungsfolk har en helt avgörande roll för skyddet av den biologiska mångfalden. Men deras insatser får sällan den uppskattning de förtjänar.

Fortsatt ekonomiskt stöd till djurindustrin

Regeringen fortsätter att ösa pengar till olika samhällssektorer, motiverat med kriget i Ukraina. Näst i tur är lantbruksföretagen, där det tidigare beslutade stödpaketet på 800 miljoner kronor till dieselanvändare och 300 miljoner till gris- och fågelindustrin, nu föreslås kompletteras med ytterligare stödpaket på drygt 2 miljarder kronor, efter en överenskommelse med Centerpartiet.

Klimatkrisen största säkerhetspolitiska hotet?

Det sägs att en fjärils vingslag i Amazonas kan starta en storm i Europa. I vår naturligt komplexa värld har dessutom mänskligheten själva byggt system som gör enskildas globala påverkan större än någonsin, som hur vår dagliga mat påverkar vårt klimat.

Mexiko väljer fossilgas framför gröna energikällor

Den gröna energiomställningen har avstannat i Mexiko sedan Andrés Manuel López Obrador kom till makten för tre år sedan. Trots landets stora potential att utvinna gröna energikällor har regeringen valt att fortsätta satsa på fossila bränslen i stället.

Varför är jag orolig för mina barns framtid i Sverige?

För den som tycker att det var besvärande med flyktingströmmarna vi sett den senaste åren så var det bara en lätt vindpust mot den storm som väntar. De geopolitiska spänningar som kommer av detta kan bara resultera i storskaliga krig om resurser och beboelig mark, både inom och mellan länder…

Konsten att blunda inför det onda

Kan det finnas ett samband med krigets fasor och vår kollektiva blindhet inför vad vi, trots att vi ser oss som goda människor, gör mot försvarslösa djur, vårt dagliga förträngande av den brutala sanningen bakom det som hamnar på våra tallrikar…

Ny kampanj för att få Coop att sluta sälja kött från illegal avskogning i Amazonas

Amazon watch har börjat en ny kampanj med anledning av att Coop säljer kött från nötkreatur som fötts upp på avskogad mark i Amazonas. De vill uppmärksamma att Coop via leverantören Norvida samarbetar med den brasilianska köttjätten JBS, och kravet som ställs är helt enkelt att Coop ska sluta köpa nötkött från detta skandalföretag.

Kategorier

Debatt (21)

Djurrätt (99)

Hälsa (63)

Inrikes (162)

Klimat (309)

Krönikor (45)

Kultur (73)

Miljö (315)

Odling (115)

Opinion (71)

Politik (185)

Recept (28)

Reportage (12)

Utrikes (177)

Vego-mat (104)

# data[].attributes.attachment_link.description
Därför har vi startat Mat & Klimat Om oss Gilla oss Följ oss Följ oss TV - Intervjuer Bli medlem

# data[].attributes.headline
Film som visualiserar klimafrågorna (13 min)

# data[].attributes.subject
Film som visualiserar klimafrågorna (13 min)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En varmare värld

If playback doesn't begin shortly, try restarting your device.

men ändå unik.

0:00

13:52

1:32 / 13:52•Watch full video