# data[].attributes.headline
Trög digitalisering på grund av kortsiktiga investeringar

# data[].attributes.subject
Trög digitalisering på grund av kortsiktiga investeringar

# data[].attributes.body
För att spara pengar med hjälp av digitalisering så måste man satsa. Väldigt tydligt i denna forskningsrapport från 2021.

# data[].attributes.headline
Vad krävs för att lyckas med digital mognad i offentlig sektor?

# data[].attributes.subject
Vad krävs för att lyckas med digital mognad i offentlig sektor?

# data[].attributes.body
GU:s forskning  visar tydligt att det är först när hygienfaktoer och gammalt digitalt arv  är undanröjt som vi kan dra nytta av innovationer. Att inte ha 1-1 hela vägen är ett hinder för hela utvecklingen.

# data[].attributes.attachment_caption
Digitala lärresurser kan främja engagemang och motivation

# data[].attributes.headline
Digitala resurser kan främja engagemang och motivation

# data[].attributes.subject
Digitala resurser kan främja engagemang och motivation

# data[].attributes.body
Motivation och engagemang är viktiga förutsättningar för måluppfyllelse.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fördelar med digitala lärresurser och villkor för att stödja lärandet

I dag använder de flesta skolor olika former av digitala lärresurser för att stödja undervisning och lärande. Forskarna Jeong och Hmelo-Silver har analyserat forskarstudier om digitala lärresurser som använts för elevers digitala samarbete i skolan. De har funnit fördelar med de digitala lärresurserna som stöd för lärande och samarbete och har identifierat några villkor som framstår som viktiga för att stödja lärandet:

1) Samarbete runt en gemensam uppgift engagerar

Digitala lärresurser möjliggör samarbete runt en gemensam uppgift, men för att detta ska ske måste eleverna ha tillgång till en passande uppgift. Uppgifter kan med hjälp av digitala resurser presenteras på ett mer kreativt och autentiskt sätt, genom till exempel simuleringar, spel, Wikipediasidor etcetera. Detta underlättar elevernas gemensamma arbete och motivation.

2) Möjligheter till kommunikation

I detta sammanhang innebär kommunikation att det är bra om den digitala teknologin möjliggör att samtliga elever kan samarbeta såväl online på distans eller på plats i skolan beroende på vad läraren har valt. Den digitala teknologin ger också möjligheter till såväl realtids- som icke realtidskommunikation vilket har varit speciellt aktuellt under covid-19 pandemin. Till exempel kan läraren ge eleverna möjlighet att skriva dokument tillsammans online och ge varandra kommentarer när de inte har möjlighet att arbeta tillsammans i klassrummet.

3) Tydliga instruktioner vid delning av resurser

Att dela resurser innebär att eleverna har möjlighet att dela till exempel tillgången till digitala texter, böcker och bilder. Eleverna får även möjlighet att dela sin kunskap med varandra online, skriftligt såväl som muntligt. I studierna har det framkommit att det är viktigt att läraren är tydlig i sina instruktioner till eleverna om varför och vilka resurser de behöver dela för att genomföra sitt arbete.

4) Förutsättningar för effektiva lärandeprocesser vid samarbete

För att en effektiv lärandeprocess ska ske inom ett samarbete behöver läraren stödja eleverna på olika sätt när de samarbetar online. Exempelvis är det bra om den digitala lärresursen som används ger eleverna möjlighet att kunna ställa och besvara frågor till varandra och till läraren, ger möjlighet till återkoppling, och möjliggör diskussioner.

Vid digitala samarbeten är det också extra viktigt att lärarna har givit gruppen tydliga instruktioner. Om eleverna inte fått tillräckligt tydliga instruktioner finns det risk att de exempelvis blir osäkra på hur de ska starta en diskussion eller hur de ska hantera om de har olika åsikter om samarbete, har meningsskiljaktigheter eller har olika ambitionsnivå på arbetet. Några exempel på positiva strategier som läraren kan använda till hjälp för att öka möjligheten till en effektiv lärprocess för samarbete online är:

Uppdelning av arbetet i mindre delar. Att inte ge eleverna för omfattande uppgifter på en gång underlättar för dem.

Användning av teknologi som möjliggör struktur och stöd i samarbetet och som eleverna är väl bekanta med.

5) Gemensamt engagemang i skapandet

Att eleverna engagerar sig gemensamt innebär att varje elevs individuella bidrag hjälper gruppen att lösa uppgiften och skapa ny kunskap tillsammans. Den slutliga produkten vid ett välfungerande samarbete är inte en statisk produkt som bara består av individuella bidrag som tillsammans sätts ihop till en helhet, utan består av något nytt utöver gruppdeltagarnas individuella förståelse.

Gemensamt arbete hjälper dem att undvika missförstånd och att gemensamt stödja sig på var och ens kunskap och skapa något nytt tillsammans. Lärarens roll i planering av uppgifter som möjliggör för ett sådant gemensamt arbete är därför viktig.

Behovet av att följa elevernas medverkan och stödja arbetet framåt är än större i digitalt samarbete än i arbete ansikte mot ansikte eftersom teknologi möjliggör mer utrymme för eleverna att lockas till att utöva aktiviteter som inte tillhör arbetsuppgiften. Eleverna behöver utveckla sin kompetens att uppmärksamma och kontrollera lärandesituationerna så att de själva lär sig strategier för att reglera sina aktiviteter mot grupparbetets mål. Detta är avgörande för framgångsfullt kollaborativt lärande där man lär sig tillsammans och drar nytta av varandras kompetenser.

(7) Välfungerande grupper

För att mötet mellan vars och ens kunskap och förståelse ska ske behöver eleverna arbeta i par eller grupper som läraren bedömt ha goda förutsättningar att fungera väl. Detta är av vikt både i onlinemiljö och i närundervisning.

Digital teknik som hjälp att utveckla elevers kommunikativa förmågor

Forskarna Mercer, Hennessy och Warwick har studerat skolor som använt olika typer av mobila digitala verktyg och fann att användningen av dessa verktyg med stor framgång stöttade elevernas dialoger i klassrummet och utvecklingen av resonemang och uppmärksamhet på lektionerna. Forskningen baserades på ett projekt som heter 'Tänka tillsammans', som byggde på förhållandet mellan språklig och kognitiv utveckling.

Eleverna deltog i aktiviteter med hjälp av stora vita tavlor som var digitala. De pratade och tänkte tillsammans vid tavlorna samtidigt som de utvecklade sin läskunnighet. Elever i samtliga ålderskategorier i grundskolan studerades. Ett exempel var övningar för de yngre åldrarna som baserades på en mjukvara som kallades "Kate's Choice". Barnen kunde då följa en interaktiv berättelse på den vita tavlan som fokuserade på moraliska/etiska övningar och som var utformade för att frammana utforskande samtal.

Forskarna skapade också guider för lärarna så att de kunde skapa övningar som kunde användas för att utföra liknande reflekterande undersökningar i olika ämnen. Forskarna fann att övningen inte bara främjade utvecklingen av kommunikationsförmågan, utan också förbättrade lärandet i ämnena. Huvudsyftet med övningarna i studien var dock att undersöka utvecklingen av elevernas språkliga kompetens med hjälp av tekniken som var ett stöd för dialog som främjades av ett kollektivt tänkande.

Ökning av elevers kognitiva förmågor samt engagemang och motivation

Forskarna Cadieux Boulden, Hurt och Richardson har undersökt hur digitala webbaserade verktyg kunde användas för elever i årkurs två för att förstå skillnaden mellan så kallade produktiva och icke-produktiva frågor. Produktiva frågor stimulerar till aktivitet och engagemang, till exempel: "Kan du se om spindeln har ögon?", medan icke-produktiva frågor endast repeterar något som läraren har sagt, till exempel: "Hur många ben har en gråsugga?"

Forskarna undersökte även hur verktygen kunde hjälpa eleverna att utveckla sin förmåga att skapa egna produktiva frågor. De digitala verktygen Kahoot, Quizizz, and Socrative användes och forskarna fann att elevernas engagemang och motivation var stort. Eleverna gillade i synnerhet när de fick agera som en digital bild, såsom en avatar, och då berätta för sina kamrater vem de var när de använde Quizizz. Quizizz visade sig vara ett viktigt verktyg för att ge eleverna möjlighet att öva och praktisera sina förmågor kopplade till övningarna.

Läraren i klassen upplevde att majoriteten av eleverna drog nytta av användandet av verktygen när de fick direkt återkoppling inom uppgiften. Till exempel var Quizizz och Kahoot mycket hjälpsamma i att ge eleverna formativt framåtsyftande återkoppling som hjälpte eleverna att utvecklas vidare.

Målet med undervisningen styr

Forskarna Godzicki, Godzicki, Krofel och Michaels undersökte om man kan öka elevers motivation och intresse under lektionerna i lågstadiet och mellanstadiet genom att skapa och använda sig av en teknikstödd klassrumsmiljö. Dessa lektioner genomfördes genom användningen av datorer, laptoppar, Ipods, Ipads, interaktiva whiteboards, responssystem, projektorer, dokumentkameror, verktyg för videoinspelning och ljudinspelning, programvaror med mera.

Lärarna drog slutsatsen att eleverna blev mer motiverade och aktivt engagerade i lektionerna när de använde sig av teknik. Generellt var elevernas beteende mer livligt och engagerat mot målen med undervisningen när teknik användes.

En slutsats som forskarna Bruning, Schraw, och Norby framhåller är att det dock inte är självklart att det är teknologin generellt som motiverar eleverna och stödjer lärandet, utan snarare att det är hur lärarna kopplar användandet av verktygen till målen med undervisningen. Därför är det i synnerhet viktigt att lärare planerar användandet och valet av digitala lärresurser anpassade till dessa mål.

Text: Annette Johnsson

Källor:

Bruning, R. H., Schraw, G. J., & Norby, M. M. (2011). Cognitive psychology and instruction. Boston, MA: Pearson.

Cadieux Boulden, D., Hurt, J. W., & Richardson, M. K. (2017). Implementing Digital Tools to Support Student Questioning Abilities: A Collaborative Action Research Report. I.e.: Inquiry in Education, 9(1).

Godzicki, L., Godzicki, N., Krofel, M., & Michaels, R. (2013). Increasing Motivation and Engagement in Elementary and Middle School Students through Technology-Supported Learning Environments. Online Submission.

Heisawn Jeong & Cindy E. Hmelo-Silver (2016) Seven Affordances of Computer-Supported Collaborative Learning: How to Support Collaborative Learning? How Can Technologies Help?, Educational Psychologist, 51:2, 247-265, DOI: 10.1080/00461520.2016.1158654

Hirsh, Å., & Lundahl, C. (Red.). (2021). Hållbar bedömning: Bildning, välbefinnande och utveckling i skolans bedömningsarbete (Första utgåvan.). Natur & Kultur.

Kucirkova, N. (2017). An integrative framework for studying, designing and conceptualising interactivity in children's digital books Länk till annan webbplats. . British Educational Research Journal, 43(6), 1168-1185.

Mercer, N., Hennessy, S., & Warwick, P. (n.d.). Dialogue, thinking together and digital technology in the classroom: Some educational implications of a continuing line of inquiry Länk till annan webbplats. . International Journal of Educational Research, 97, 187-199.

Woodrich, M., & Fan, Y. (2017). Google Docs as a Tool for Collaborative Writing in the Middle School Classroom. Journal of Information Technology Education: Research, 16, 391-410.

# data[].attributes.attachment_link.title
Digitala lärresurser kan främja engagemang och motivation

# data[].attributes.attachment_link.description
I dag använder de flesta skolor olika former av digitala lärresurser för att stödja undervisning och lärande. Forskarna Jeong och Hmelo-Silver har analyserat forskarstudier om digitala lärresurser som använts för elevers digitala samarbete i skolan.

# data[].attributes.body
Att inte satsa på likvärdig digitalisering kostar både pengar och undervisningstid. Det blir läskigt tydligt i denna undersökning från Lärarförbundet.Genom att bygga en systematisk struktur  med 1-1, en livscykel med leasing och utbyte var 3:e år så  sparar man både pengar och undervisningstid som idag faller bort på grund av tekniskt strul.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Många av de satsningar på digitala verktyg som hittills genomförts i skolan har inte gett önskat resultat. Lärarförbundets undersökningar visar att det är mycket vanligt att it-strul och bristande it-support stör både undervisningen och studieron. Nästan hälften av lärarna svarar att undervisningen störs på hälften av lektionerna eller fler av digitala verktyg som strular. Vi kräver nu en starkare nationell samordning av digitaliseringen i skolan, och att såväl regering som huvudmän tar ansvar för en likvärdig tillgång och användning av digitala verktyg i skolan.
Störs dina lektioner av teknik som krånglar? Hur påverkas studieron när tekniken inte fungerar? Och får du den it-support som du behöver? Vi vill veta hur du har det på jobbet, svara på vår enkät - Arbetsplatsdialogen, det tar bara 5 minuter. Gör din röst hörd här!

Lärarna måste själva ges förutsättningarna att styra över de pedagogiska redskapen - även när de är digitala.

Rapport om den digitala arbetsmiljön i skolan

Digitala verktyg har en potential att förbättra, effektivisera och individualisera undervisningen. De har också en potential att förbättra arbetsmiljön för lärare, genom att förenkla nödvändig administration och anpassa undervisningen bättre till alla elever. Det har satsats mycket pengar på så kallade en-till-en-lösningar (en dator till varje elev) vilket gör att datortätheten i svensk skola är hög. Men under åren har det också kommit alarmerande rapporter kring upphandlingar som har gå tt fel, lärplattformar med säkerhetsrisker och om digitala verktyg som krånglar .

Krånglande digitala verktyg påverkar lärare och skolledare negativt. Dels i form av arbetsmiljöproblem så som ökad arbetsbelastning, stress och risk för ohälsa , dels i form av negativ påverkan på organisationen och på verksamheternas effektivitet . Krångel med digitala verktyg kostar också mycket pengar. Vision gjorde hösten 2019 en beräkning på vad it-strul kostar kommunerna kostar, vilken visade att den totala kostnaden, omräknat för samtliga anställda i kommuner och regioner, uppgick till 29,7 miljarder kronor . Det är pengar som hade kunnat gå till skolan för att till exempel öka lärartätheten
Lärarförbundet rapport visar bland annat:

Var lärare svarar att deras undervisning störs av att digitala verktyg krånglar på hälften av lektionerna eller fler.

lärarna i grundskolan (årskurs 7-9) svarar att deras undervisning störs av att digitala verktyg krånglar på hälften av lektionerna eller fler

4 av 10 lärare svarar att krångel med digitala verktyg leder till störd studiero på hälften av lektionerna eller fler. Högst är siffran i grundskolan i årskurs 7-9 där 44 procent svarar detta.

Nästan var tionde lärare svarar att de inte får någon it-support alls och majoriteten av de som får it-support svarar att de inte får it-support samma dag.

Majoriteten av de kommunala huvudmännen ger inte skolorna it-support, it-pedagogiskt stöd eller resurser till kompetensutveckling i den utsträckning som behövs.

4-23 oktober 2019 genomförde på uppdrag av Lärarförbundet en undersökning med syfte att undersöka om krånglande teknik förekommer och hur tillgången till -support ser ut i skolorna. Svarsfrekvensen blev 49 procent och 1046 lärare från förskoleklass till gymnasieskolan deltog. I januari och februari 2020 genomfördes också en undersökning med frågor om digitalisering till Lärarförbundets lokalavdelningar. avdelningar svarade

Så störs undervisningen av krånglande teknik

Resultaten visar att mer än hälften av lärarna i grundskolan (årskurs 4-9) svarar att deras undervisning störs av digital teknik/digitala verktyg som krånglar på hälften av lektionerna eller fler

Diagram 1. Andelen lärare som svarar att deras undervisning störs av att digital teknik/digitala verktyg krånglar på hälften av lektionerna eller fler uppdelat på alla lärare samt för de olika delarna av skolväsendet. Baseras på 1046 svar.

Diagram 2. Andel lärare som svarar att krångel med digital teknik/digitala verktyg i undervisningen leder till störd studiero på hälften av lektionerna eller fler uppdelat på alla lärare samt för de olika delarna av skolväsendet. Baseras på 1046 svar.

Lärares tillgång till it-support och stöd

Tillgången till it-support varierar. Majoriteten av avdelningarna svarar att de kommunala huvudmännen inte ger it-support i den utsträckning som det behövs (Diagram 3) . Nästan var tionde lärare svarar att de inte får någon it-support alls . Av de som får it-support svarar majoriteten att de inte får it-support samma dag

Diagram 3. Andelen lokalavdelningar som svarar i vilken utsträckning deras kommunala huvudman ger skolorna it-support. Baseras på 224 svar.

Diagram 4. Andel lärare som svarar huruvida de har tillgång till it-support och hur snabbt de kan få hjälp uppdelat på alla lärare samt för de olika delarna av skolväsendet. Baseras på 1046 svarande.

Än värre ser du ut med tillgången till it-pedagogiskt stöd (t.ex. IKT-pedagoger och utvecklingsledare) . Endast var avdelning svarar att deras kommunala huvudmän ger it-pedagogiskt stöd i den utsträckning som behövs . Dessutom svarar majoriteten (6 procent) av avdelningarna att den kommunala huvudmannen i låg grad eller inte alls avsätter resurser för kompetensutveckling gällande digitalisering

Diagram 5. Fördelning över andelen lokalavdelningar som svarar i vilken utsträckning deras kommunala huvudman ger skolorna it-pedagogiskt stöd. Baseras på 224 svar.

Diagram 6. Fördelning över andelen lokalavdelningar som svarar i vilken utsträckning deras kommunala huvudman avsätter resurser för kompetensutveckling gällande digitalisering. Baseras på 224 svar.

Slutsatser

Resultaten i Lärarförbundets undersökningar visar att det är mycket vanligt med it-strul som stör undervisningen. Nästan hälften av lärarna svarar att undervisningen störs på hälften av lektionerna eller fler och 4 av 10 svarar att detta leder till minskad studiero på hälften av lektionerna eller fler.

It-strul kostar kommunerna många miljarder och har negativa konsekvenser både för lärare och elever. I en tid med neddragningar är det viktigt att pengarna används till rätt saker och att lärarna får ägna sig åt att undervisa.

Samtidigt finns det stora brister i tillgången till it-support. Fler än hälften svarar att de inte har tillgång till it-support samma dag. Det här får självklart stora konsekvenser för både lärare och elever och kan skapa stress, högre arbetsbelastning och sämre måluppfyllelse för elever. Förutom det, så finns det även brister gällande it-pedagogiskt stöd och kompetensutveckling vilket, enligt forskning, är helt avgörande för att implementeringen av digitala verktyg ska bli verkningsfull.

Lärarförbundet är positiva till digital teknik och digitala verktyg i skolan och ser att det finns potential att både förbättra arbetsmiljön för lärare men också att öka studieron för eleverna. Men då krävs det att man genomför kloka satsningar och har en fungerande digital infrastruktur med en närvarande teknisk- och pedagogisk support. Lärare ska inte behöva vänta flera dagar för att få hjälp och det är orimligt att så många lärare rapporterar att undervisningen störs på grund av krånglande teknik. Det borde ligga i både statens och huvudmännens intresse att minska teknikkrånglet både för att förbättra arbetsmiljön för lärare men också för att spara pengar.

"En lärdom av de resultat vi presenterar borde vara att lärarna själva måste ges förutsättningarna att styra över de pedagogiska redskapen - även när de är digitala. Lärarnas arbetsmiljö behöver bli en självklar del av beslutsunderlaget i varje situation där införandet av nya digitala verktyg kommer på tal", säger förbundsordförande Johanna Jaara Åstrand.

Lärarförbundets krav för en bättre digital arbetsmiljö

1. Skolverket har fått i uppdrag att bli sektorsansvarig myndighet för skolväsendets digitalisering. Regeringen måste säkerställa att Skolverket får förutsättningar att stötta huvudmännen vad gäller ansvar och mandat. Skolverket ska även ha i uppdrag att sprida best practice och bidra till likvärdig tillgång och användning av digitala verktyg.

2. Regeringen måste utifrån den nationella digitaliseringsstrategin för skolväsendet kompensera kommunsektorn i enlighet med finansieringsprincipen. Det rör bl.a. grundläggande infrastruktur, tillgång till teknisk och pedagogisk support samt kompetensutveckling.

3. Regeringen måste förstärka skollagen så att det blir tydligt att huvudmannen har en skyldighet att säkerställa att verksamheterna har tillräckliga förutsättningar. Det inbegriper
Professionsstyrda beslut kring om, när och vilka digitala verktyg som används

Ändamålsenliga verktyg i enlighet med kap 1 § 35 Skollagen om utrustning

Närvarande och effektiv teknisk- och pedagogisk support som är lyhörd för lärares behov och tar hänsyn till deras pedagogiska kompetens

Tillfredsställande infrastruktur

Effektiv och långsiktig kompetensutveckling för lärare och skolledare

4. Regeringen ska i enlighet med förslag i Skoldigiplan säkerställa att det tas fram ett nationellt stöd till huvudmännen för planering och organisering av digitaliseringen i skolväsendet lokalt samt för upphandling av digitala verktyg.

5. Samtliga skolhuvudmän ska i egenskap av arbetsgivare utvärdera de digitala verktygen utifrån ett arbetsmiljöperspektiv. Den digitala arbetsmiljön ska som regel alltid ingå i det systematiska arbetsmiljöarbetet.

6. Regeringen ska i enlighet med Skoldigiplan säkerställa att det initieras och finansieras forskning inom skolväsendets digitalisering som är praktiknära och flerdisciplinär, och som utgår från skolväsendets behov. Det handlar exempelvis om att genom särskilda medel möjliggöra för förskollärare, lärare och rektorer att medverka i praktiknära forskning

# data[].attributes.attachment_link.title
Rapport: Felsökning pågår. It i skolan behöver en omstart

# data[].attributes.attachment_link.description
Många av de satsningar på digitala verktyg som hittills genomförts i skolan har inte gett önskat resultat. Lärarförbundets undersökningar visar att det är mycket vanligt att it-strul och bristande it-support stör både undervisningen och studieron. Nästan hälften av lärarna svarar att digitala verktyg som strular stör undervisningen på hälften av lektionerna eller fler.

# data[].attributes.body
Det lättaste sättet att höja måluppfyllelse enligt Viviane Robinson är att se till att utnyttja undervisningstiden väl. Idag faller ohyggligt mycket tid bort på grund av tekniskt strul, inte minst i de lägre åldrarna. Genom att bygga en struktur och en livscykel med leasing och byte av verktyg var tredje år sparas pengar OCH undervisningstid. Länken går till Lärarförbundets undersökning 2020 som visar detta tydligt

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Många av de satsningar på digitala verktyg som hittills genomförts i skolan har inte gett önskat resultat. Lärarförbundets undersökningar visar att det är mycket vanligt att it-strul och bristande it-support stör både undervisningen och studieron. Nästan hälften av lärarna svarar att undervisningen störs på hälften av lektionerna eller fler av digitala verktyg som strular. Vi kräver nu en starkare nationell samordning av digitaliseringen i skolan, och att såväl regering som huvudmän tar ansvar för en likvärdig tillgång och användning av digitala verktyg i skolan.
Störs dina lektioner av teknik som krånglar? Hur påverkas studieron när tekniken inte fungerar? Och får du den it-support som du behöver? Vi vill veta hur du har det på jobbet, svara på vår enkät - Arbetsplatsdialogen, det tar bara 5 minuter. Gör din röst hörd här!

Lärarna måste själva ges förutsättningarna att styra över de pedagogiska redskapen - även när de är digitala.

Rapport om den digitala arbetsmiljön i skolan

Digitala verktyg har en potential att förbättra, effektivisera och individualisera undervisningen. De har också en potential att förbättra arbetsmiljön för lärare, genom att förenkla nödvändig administration och anpassa undervisningen bättre till alla elever. Det har satsats mycket pengar på så kallade en-till-en-lösningar (en dator till varje elev) vilket gör att datortätheten i svensk skola är hög. Men under åren har det också kommit alarmerande rapporter kring upphandlingar som har gå tt fel, lärplattformar med säkerhetsrisker och om digitala verktyg som krånglar .

Krånglande digitala verktyg påverkar lärare och skolledare negativt. Dels i form av arbetsmiljöproblem så som ökad arbetsbelastning, stress och risk för ohälsa , dels i form av negativ påverkan på organisationen och på verksamheternas effektivitet . Krångel med digitala verktyg kostar också mycket pengar. Vision gjorde hösten 2019 en beräkning på vad it-strul kostar kommunerna kostar, vilken visade att den totala kostnaden, omräknat för samtliga anställda i kommuner och regioner, uppgick till 29,7 miljarder kronor . Det är pengar som hade kunnat gå till skolan för att till exempel öka lärartätheten
Lärarförbundet rapport visar bland annat:

Var lärare svarar att deras undervisning störs av att digitala verktyg krånglar på hälften av lektionerna eller fler.

lärarna i grundskolan (årskurs 7-9) svarar att deras undervisning störs av att digitala verktyg krånglar på hälften av lektionerna eller fler

4 av 10 lärare svarar att krångel med digitala verktyg leder till störd studiero på hälften av lektionerna eller fler. Högst är siffran i grundskolan i årskurs 7-9 där 44 procent svarar detta.

Nästan var tionde lärare svarar att de inte får någon it-support alls och majoriteten av de som får it-support svarar att de inte får it-support samma dag.

Majoriteten av de kommunala huvudmännen ger inte skolorna it-support, it-pedagogiskt stöd eller resurser till kompetensutveckling i den utsträckning som behövs.

4-23 oktober 2019 genomförde på uppdrag av Lärarförbundet en undersökning med syfte att undersöka om krånglande teknik förekommer och hur tillgången till -support ser ut i skolorna. Svarsfrekvensen blev 49 procent och 1046 lärare från förskoleklass till gymnasieskolan deltog. I januari och februari 2020 genomfördes också en undersökning med frågor om digitalisering till Lärarförbundets lokalavdelningar. avdelningar svarade

Så störs undervisningen av krånglande teknik

Resultaten visar att mer än hälften av lärarna i grundskolan (årskurs 4-9) svarar att deras undervisning störs av digital teknik/digitala verktyg som krånglar på hälften av lektionerna eller fler

Diagram 1. Andelen lärare som svarar att deras undervisning störs av att digital teknik/digitala verktyg krånglar på hälften av lektionerna eller fler uppdelat på alla lärare samt för de olika delarna av skolväsendet. Baseras på 1046 svar.

Diagram 2. Andel lärare som svarar att krångel med digital teknik/digitala verktyg i undervisningen leder till störd studiero på hälften av lektionerna eller fler uppdelat på alla lärare samt för de olika delarna av skolväsendet. Baseras på 1046 svar.

Lärares tillgång till it-support och stöd

Tillgången till it-support varierar. Majoriteten av avdelningarna svarar att de kommunala huvudmännen inte ger it-support i den utsträckning som det behövs (Diagram 3) . Nästan var tionde lärare svarar att de inte får någon it-support alls . Av de som får it-support svarar majoriteten att de inte får it-support samma dag

Diagram 3. Andelen lokalavdelningar som svarar i vilken utsträckning deras kommunala huvudman ger skolorna it-support. Baseras på 224 svar.

Diagram 4. Andel lärare som svarar huruvida de har tillgång till it-support och hur snabbt de kan få hjälp uppdelat på alla lärare samt för de olika delarna av skolväsendet. Baseras på 1046 svarande.

Än värre ser du ut med tillgången till it-pedagogiskt stöd (t.ex. IKT-pedagoger och utvecklingsledare) . Endast var avdelning svarar att deras kommunala huvudmän ger it-pedagogiskt stöd i den utsträckning som behövs . Dessutom svarar majoriteten (6 procent) av avdelningarna att den kommunala huvudmannen i låg grad eller inte alls avsätter resurser för kompetensutveckling gällande digitalisering

Diagram 5. Fördelning över andelen lokalavdelningar som svarar i vilken utsträckning deras kommunala huvudman ger skolorna it-pedagogiskt stöd. Baseras på 224 svar.

Diagram 6. Fördelning över andelen lokalavdelningar som svarar i vilken utsträckning deras kommunala huvudman avsätter resurser för kompetensutveckling gällande digitalisering. Baseras på 224 svar.

Slutsatser

Resultaten i Lärarförbundets undersökningar visar att det är mycket vanligt med it-strul som stör undervisningen. Nästan hälften av lärarna svarar att undervisningen störs på hälften av lektionerna eller fler och 4 av 10 svarar att detta leder till minskad studiero på hälften av lektionerna eller fler.

It-strul kostar kommunerna många miljarder och har negativa konsekvenser både för lärare och elever. I en tid med neddragningar är det viktigt att pengarna används till rätt saker och att lärarna får ägna sig åt att undervisa.

Samtidigt finns det stora brister i tillgången till it-support. Fler än hälften svarar att de inte har tillgång till it-support samma dag. Det här får självklart stora konsekvenser för både lärare och elever och kan skapa stress, högre arbetsbelastning och sämre måluppfyllelse för elever. Förutom det, så finns det även brister gällande it-pedagogiskt stöd och kompetensutveckling vilket, enligt forskning, är helt avgörande för att implementeringen av digitala verktyg ska bli verkningsfull.

Lärarförbundet är positiva till digital teknik och digitala verktyg i skolan och ser att det finns potential att både förbättra arbetsmiljön för lärare men också att öka studieron för eleverna. Men då krävs det att man genomför kloka satsningar och har en fungerande digital infrastruktur med en närvarande teknisk- och pedagogisk support. Lärare ska inte behöva vänta flera dagar för att få hjälp och det är orimligt att så många lärare rapporterar att undervisningen störs på grund av krånglande teknik. Det borde ligga i både statens och huvudmännens intresse att minska teknikkrånglet både för att förbättra arbetsmiljön för lärare men också för att spara pengar.

"En lärdom av de resultat vi presenterar borde vara att lärarna själva måste ges förutsättningarna att styra över de pedagogiska redskapen - även när de är digitala. Lärarnas arbetsmiljö behöver bli en självklar del av beslutsunderlaget i varje situation där införandet av nya digitala verktyg kommer på tal", säger förbundsordförande Johanna Jaara Åstrand.

Lärarförbundets krav för en bättre digital arbetsmiljö

1. Skolverket har fått i uppdrag att bli sektorsansvarig myndighet för skolväsendets digitalisering. Regeringen måste säkerställa att Skolverket får förutsättningar att stötta huvudmännen vad gäller ansvar och mandat. Skolverket ska även ha i uppdrag att sprida best practice och bidra till likvärdig tillgång och användning av digitala verktyg.

2. Regeringen måste utifrån den nationella digitaliseringsstrategin för skolväsendet kompensera kommunsektorn i enlighet med finansieringsprincipen. Det rör bl.a. grundläggande infrastruktur, tillgång till teknisk och pedagogisk support samt kompetensutveckling.

3. Regeringen måste förstärka skollagen så att det blir tydligt att huvudmannen har en skyldighet att säkerställa att verksamheterna har tillräckliga förutsättningar. Det inbegriper
Professionsstyrda beslut kring om, när och vilka digitala verktyg som används

Ändamålsenliga verktyg i enlighet med kap 1 § 35 Skollagen om utrustning

Närvarande och effektiv teknisk- och pedagogisk support som är lyhörd för lärares behov och tar hänsyn till deras pedagogiska kompetens

Tillfredsställande infrastruktur

Effektiv och långsiktig kompetensutveckling för lärare och skolledare

4. Regeringen ska i enlighet med förslag i Skoldigiplan säkerställa att det tas fram ett nationellt stöd till huvudmännen för planering och organisering av digitaliseringen i skolväsendet lokalt samt för upphandling av digitala verktyg.

5. Samtliga skolhuvudmän ska i egenskap av arbetsgivare utvärdera de digitala verktygen utifrån ett arbetsmiljöperspektiv. Den digitala arbetsmiljön ska som regel alltid ingå i det systematiska arbetsmiljöarbetet.

6. Regeringen ska i enlighet med Skoldigiplan säkerställa att det initieras och finansieras forskning inom skolväsendets digitalisering som är praktiknära och flerdisciplinär, och som utgår från skolväsendets behov. Det handlar exempelvis om att genom särskilda medel möjliggöra för förskollärare, lärare och rektorer att medverka i praktiknära forskning

# data[].attributes.attachment_link.title
Rapport: Felsökning pågår. It i skolan behöver en omstart

# data[].attributes.attachment_link.description
Många av de satsningar på digitala verktyg som hittills genomförts i skolan har inte gett önskat resultat. Lärarförbundets undersökningar visar att det är mycket vanligt att it-strul och bristande it-support stör både undervisningen och studieron. Nästan hälften av lärarna svarar att digitala verktyg som strular stör undervisningen på hälften av lektionerna eller fler.

# data[].attributes.attachment_link.title
Barn med läs- och skrivsvårigheter läser bättre på flimrande skärm | forskning.se

# data[].attributes.attachment_link.description
Tidigare studier har visat att barn med koncentrationssvårigheter och/eller ADHD som utsätts för hörselbrus löser kognitiva uppgifter bättre. Men detta är första gången en sådan koppling har visats mellan visuellt brus och kognitiva förmågor som minne och läsförmåga hos barn med läs- och skrivsvårigheter.

# data[].attributes.headline
OECD:s senaste rapport om digitalisering, läsning och lärande

# data[].attributes.subject
OECD:s senaste rapport om digitalisering, läsning och lärande

# data[].attributes.body
Lyfter vikten av att huvudmän tar ansvar. Digitalisera mera och bättre! Lär barn från början att hantera läsning på skärm och i digitala miljöer. Då krävs verktyg.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Developing Literacy Skills in a Digital World

Literacy in the 21st century is about constructing and validating knowledge. Digital technologies have enabled the spread of all kinds of information, displacing traditional formats of usually more carefully curated information such as encyclopaedias and newspapers. The massive information flow of the digital era demands that readers be able to distinguish between fact and opinion. Readers must learn strategies to detect biased information and malicious content like fake news and phishing emails. What the PISA 21st-century readers report reveals is that students' access to digital technologies and training on how to use them greatly vary between countries and students' socio-economic profiles. This report explores how 15-year-old students are developing reading skills to navigate the technology-rich 21st century. It sheds light on potential ways to strengthen students' capacity to navigate the new world of information. It highlights how countries need to redouble their efforts to combat emerging digital divides. It also explores what teachers can do to help students navigate ambiguity and manage complexity.

# data[].attributes.attachment_link.title
21st-Century Readers: Developing Literacy Skills in a Digital World | en | OECD

# data[].attributes.attachment_link.description
Literacy in the 21st century is about constructing and validating knowledge. Digital technologies have enabled the spread of all kinds of information, displacing traditional formats of usually more carefully curated information such as encyclopaedias and newspapers. The massive information flow of the digital era demands that readers be able to distinguish between fact and opinion.

# data[].attributes.body
Vertyg krävs för att nå den kompetensnivå som finns här , även om den är låg.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
What is the Digital Education Action Plan?

The Digital Education Action Plan (2021-2027) is a renewed European Union (EU) policy initiative that sets out a common vision of high-quality, inclusive and accessible digital education in Europe, and aims to support the adaptation of the education and training systems of Member States to the digital age.

The Action Plan, adopted on 30 September 2020, is a call for greater cooperation at European level on digital education to address the challenges and opportunities of the COVID-19 pandemic, and to present opportunities for the education and training community (teachers, students), policy makers, academia and researchers on national, EU and international level.

The initiative contributes to the Commission's priority ' A Europe fit for the Digital Age' and to Next Generation EU. It also supports the Recovery and Resilience Facility, which aims to create a greener, more digital and resilient European Union.

The Digital Education Action Plan is a key enabler to realising the vision of achieving a European Education Area by 2025. It contributes to achieving the goals of the European Skills Agenda, the European Social Pillar Action Plan and the ' 2030 Digital Compass: the European way for the Digital Decade '.

To inform the proposal, from July to September 2020, the Commission launched an open public consultation to gather the views and experiences of all citizens, institutions and organisations.

The actions of the Digital Education Action Plan

The Digital Education Plan sets out two strategic priorities and fourteen actions to support them:

Priority 1: Fostering the development of a high-performing digital education ecosystem

What will the European Commission do to achieve this?

Action 1: Structured Dialogue with Member States on digital education and skills

Action 2: Council Recommendation on blended learning approaches for high-quality and inclusive primary and secondary education

Action 3: European Digital Education Content Framework

Action 4: Connectivity and digital equipment for education and training

Action 5: Digital transformation plans for education and training institutions

Action 6: Ethical guidelines on the use of AI and data in teaching and learning for educators

Priority 2: Enhancing digital skills and competences for the digital transformation

What will the European Commission do to achieve this?

Action 7: Common guidelines for teachers and educators to foster digital literacy and tackle disinformation through education and training

Action 8: Updating the European Digital Competence Framework to include AI and data-related skills

Action 9: European Digital Skills Certificate (EDSC)

Action 10: Proposal for a Council recommendation on improving the provision of digital skills in education and training

Action 11: Cross-national collection of data and an EU-level target on student digital skills

Action 12: Digital Opportunity Traineeships

Action 13: Women's participation in STEM

European Digital Education Hub

The European Digital Education Hub

To support both priority areas, the Commission will also establish a European Digital Education Hub strengthening cooperation and exchange in digital education at the EU level.

Why is action needed?

Digital transformation has changed society and the economy with an ever deepening impact on everyday life, and demonstrated the need for higher levels of digital capacity of education and training systems and institutions.

The COVID-19 pandemic has further accelerated the existing trend towards online and hybrid learning. It uncovered new and innovative ways for students and educators to organise their teaching and learning activities and to interact in a more personal and flexible manner online. In parallel, the uptake of digital technologies for education revealed challenges and inequalities between those who have access to digital technologies and those who do not (including individuals from disadvantaged backgrounds); and challenges related to the digital capacities of education and training institutions, teacher training and overall levels of digital skills and competences.

These changes called for a strong and coordinated effort at the EU level to support education and training systems to address the challenges identified and exacerbated by the COVID-19 pandemic, while putting forward a long-term vision for the way ahead for European digital education.

The figures also speak for themselves:

a 2018 Organisation for Economic Co-operation and Development (OECD) study found that on average less than 40% of educators across the EU felt ready to use digital technologies in teaching, with divergences between EU Member States

more than one third of 13-14 year olds who participated in the International Computer and Information Literacy Study (ICILS) in 2018 did not possess the most basic proficiency level in digital skills

a quarter of low-income households have no access to computers and broadband, with divergences across the EU affected by household income (Eurostat, 2019)

95% of the respondents of the Open Public Consultation of the Digital Education Action Plan consider that the COVID-19 pandemic marks a turning point for how technology is used in education and training (Digital Education Action Plan, Open Public Consultation, 2020)

First Digital Education Action Plan

The Digital Education Action Plan (2021-2027) builds on the first Digital Education Action Plan (2018- 2020).

Get in touch

The Digital Education Action Plan is coordinated by the Directorate-General for Education, Youth, Sport and Culture's (DG EAC) Digital Education unit.

To find out more about the Digital Education Action Plan, get in touch with us by email at
EAC-DIGITALEDUCATION@ec.europa.eu.

Follow EUDigitalEducation on Twitter for the latest news and developments on the Digital Education Action Plan and its actions.

Related content

# data[].attributes.attachment_link.title
Digital Education Action Plan (2021-2027)

# data[].attributes.attachment_link.description
The Digital Education Action Plan (2021-2027) is a renewed European Union (EU) policy initiative that sets out a common vision of high-quality, inclusive and accessible digital education in Europe, and aims to support the adaptation of the education and training systems of Member States to the digital age.

# data[].attributes.body
Här är en översikt över  skrivningarna om digital kompetensm i kapitel 1-4. Det är svårt att lösa förskoleklass och fritidshemmens tydliga  uppdrag om digital kompetens utan 1-1.

# data[].attributes.attachment_caption
Förslag på en nationell digitaliseringsstrategi för skolväsendet 2023−2027

# data[].attributes.headline
Skolverkets förslag på ny digitaliseringsstrategi 

# data[].attributes.subject
Skolverkets förslag på ny digitaliseringsstrategi 

# data[].attributes.body
Ej beslutad

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Från den 1 juli är det endast möjligt att beställa publikationer från serierna styrdokument och kommentarmaterial. Övriga publikationer kommer Skolverket inte längre tillhandahålla i tryckt form. Vi undersöker en eventuell ny lösning. I princip alla våra publikationer kan laddas ner digitalt. Beställningar gjorda före den 1 juli kommer att hanteras enligt överenskommelse.

Läroplaner och kursplaner finns tillgängliga för beställning via Nordstedts Juridik. Länk till annan webbplats.

Köp- och leveransvillkor

Leveranser och fakturor för beställningar av läroplaner och kursplaner kommer från Norstedts Juridik.

Normalleveranser skickas som brev. Porto/frakt debiteras med den faktiska kostnaden. Vi kan leverera enligt andra önskemål på din begäran, extra kostnader kan då tillkomma. Kontakta vår publikationsservice för pris.

Beställningar skickas från vår distributör inom fem arbetsdagar från beställningsdatum, förutsatt att de beställda artiklarna finns i lager.

Betalning sker mot faktura inom 30 dagar från fakturadatum.

Vi debiterar inte någon separat fakturerings- eller expeditionsavgift.

Porto/frakt tillkommer alltid, även på gratismaterial.

Priser är angivna exklusive moms om inte annat anges.

Vi reserverar oss för prisändringar och för att material kan ha tagit slut efter beställningstillfället. Vid beställning som överstiger lagersaldot ger vi besked angående det via mejladressen som angavs vid beställningen.

Rabatter

Vid beställning av många exemplar av samma titel till samma leveransadress lämnas mängdrabatt på priset:

10 - 49 ex 5 % rabatt

50 eller fler ex 10 % rabatt

# data[].attributes.attachment_link.title
Förslag på en nationell digitaliseringsstrategi för skolväsendet 2023−2027

# data[].attributes.attachment_link.description
Från den 1 juli är det endast möjligt att beställa publikationer från serierna styrdokument och kommentarmaterial. Övriga publikationer kommer Skolverket inte längre tillhandahålla i tryckt form. Vi undersöker en eventuell ny lösning. I princip alla våra publikationer kan laddas ner digitalt. Beställningar gjorda före den 1 juli kommer att hanteras enligt överenskommelse.

# data[].attributes.headline
Översikt över skrivningarna i de reviderade kursplanerna 

# data[].attributes.subject
Översikt över skrivningarna i de reviderade kursplanerna 

# data[].attributes.body
Här har du en översikt över skrivningarna i de reviderade kursplanerna för särskolan och grundskolan. Varje stadie har en egen flik. Jag har bara tagit med de skrivningar som direkt handlar om digitalisering. Det dokumentet brukar chocka politiker. Det är supermycket skrivningar som man inte tänker på, inte minst i 1-3 och svenska sva.

# data[].attributes.attachment_link.title
Digital kompetens i styrdokumenten Lgr22 och Lgrsär22

# data[].attributes.headline
Elever måste få lära sig strategier som stödjer läsförståelse via skärm

# data[].attributes.subject
Elever måste få lära sig strategier som stödjer läsförståelse via skärm

# data[].attributes.body
SPSM:s forskningsutsikt där de sammanfattar en rad studier kring läsa på skärm.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Forskarna Hildegunn Støle, Anne Mangen och Knut Schwippert har undersökt om norska elevers läsförståelse skiljer sig beroende på om eleverna gör ett test på papper eller på datorskärm. Utifrån resultaten menar de att elever behöver få lära sig strategier som stödjer läsförståelse vid läsning på skärm och att lärare bör använda papperstexter när elever ska läsa för att lära.

Digital teknologi införs i stor utsträckning i norsk skola. Både nationella och internationella läsförståelsetest har blivit digitaliserade de senaste åren. Detta sker trots att det inte finns så mycket forskning om barns läsförståelse när de läser på skärm jämfört med när de läser på papper. I samband med digitaliseringen av ett norskt nationellt prov i läsning för femte klass önskade vi som forskare att använda tillfället till att göra en så kallad mode-effekt-studie. Vi gav många elever motsvarande test både på papper och på skärm och analyserade sedan läsresultatet i ljuset av färdighetsnivå och kön.

Vi fann att elever på alla färdighetsnivåer presterade bättre på de pappersbaserade läsförståelsetesten än på de motsvarande digitala versionerna. Vi förväntade oss att pojkar skulle prestera bättre på digitala läsförståelsetest men det gjorde de inte. Däremot visade det sig att de flickor som läste bäst förlorade mest på det digitala testet jämfört med papperstestet och jämfört med andra elever. Baserat på annan forskning i tillägg till egna fynd, ser vi att mode-effekten kan ha flera orsaker. De två viktigaste tror vi är scrollande och att elever använder snabba lässtrategier, det vill säga de strategier de använder på internet på fritiden.

Det här handlar forskningen om

Storskaliga test som exempelvis Pisa för 15-åringar har ofta blivit digitaliserade utifrån ett antagande om att mediet för testet inte har någon betydelse. Det vill säga utifrån en noll-hypotes om att det inte blir någon skillnad i testresultatet om en elev besvarar ett räkne- eller läsförståelsetest på papper eller på digitalt, på skärm. Vi var inte säkra på att detta faktiskt stämde och ställde därför upp tre hypoteser som vi önskade testa. Den överordnade hypotesen var att det finns en skillnad. Baserat på tidigare forskning, till exempel metastudien Don't throw away your printed books: A meta-analysis on the effects of reading media on reading comprehension från 2018, antog vi att denna skillnad innebär att barn förstår bättre när de läser på papper än på skärm. Vår andra hypotes var att svaga läsare kommer att få kämpa mer på ett digitaliserat prov än på ett pappersbaserat prov. Vår tredje hypotes rörde sig om könsskillnader i läsandet. Vi utgick från ett vanligt antagande om att pojkar motiveras av att lösa uppgifter digitalt och därav att de skulle göra ett relativt bättre resultat på ett läsförståelsetest på dator än på papper.

Så här gjorde forskarna

Den komplexa konstruktionen läsfärdighet blev i stort mätt på samma sätt som i de internationella läsförståelsetesten. Det innebär att eleverna läser olika texter och besvarar olika frågor till texterna, oftast genom att de väljer det riktiga av fyra alternativa svar på en fråga eller genom att de skriver ett svar på en fråga till texten.

Från ett ursprungligt urval på 25 texter med uppgifter som vi testade digitalt under våren 2015 plockade vi ut 10 texter med relevanta uppgifter. Det var dessa texter som visade sig fungera bäst i den digitala plattform vi hade tillgång till för att utveckla ett gott digitalt nationellt prov i läsande. Vi gav nära 1500 elever dessa texter och uppgifter som test både på papper och skärm. Under testerna användes endast dator, inte surfplattor eller mobiltelefoner. Lärarna var förtrogna med nationella prov och fungerade som instruktörer i linje med "Instruktion för lärare" för genomförandet av prov, både digitalt och på papper, varje med 90 minuters testtid.

Halva klasser gjorde test A digitalt medan den andra halvan gjorde test A på papper för att därefter byta medium för test B kommande vecka. På andra skolor var ordningen den omvända. Vi rensade data från fel och snedvridningar exempelvis när nerladdningar av bilder i digitalt format inte fungerade på några få skolor. Vi tog också bort elevdata där eleverna endast hade deltagit i en av testsituationerna eller hade besvarat båda testerna i samma medium. Efter rensandet hade vi data från 1139 elever som hade besvarat två läsförståelsetest, ett på papper och ett på dator. Urvalet av skolor gjordes av Utdanningsdirektoratet i Norge och både stads- och landsbygdsskolor var representerade.

Det här kom forskarna fram till

När vi beräknade skillnaden i elevresultat mellan digitalt och pappersbaserat läsprov fann vi att genomsnittsprestationen var signifikant svagare på det digitala provet. 599 elever gjorde det ungefär lika bra på båda proven, medan nästan en tredjedel gjorde ett betydligt bättre resultat på pappersprovet. Endast 13,6 procent fick bättre resultat på det digitala provet.

Vi använde elevresultaten från båda proven för att beräkna ett snittresultat på individnivå i syfte att se om skillnaderna var ojämnt fördelade mellan svaga, medel och goda läsare. I motsats till vår hypotes - att svaga läsare skulle förlora mest i det digitala formatet - fann vi att det var signifikant svagare resultat i alla tre elevgrupperna. Det visade sig också att det faktiskt var de starkaste läsarna och de medelstarka läsarna som förlorade mest på den digitala versionen av provet.

Slutligen använde vi samma snittresultat och beräknade skillnaden mellan pojkar och flickor inom de tre färdighetskategorierna svaga, medel och goda läsare. Det visade sig att skillnaderna var signifikanta till favör för pappersprovet för båda könen. Vi hittade därmed inget stöd för att pojkar presterar bättre på digitala läsprov. Däremot blev det tydligt att flickor som är starka läsare förlorar mest på det digitala provet jämfört med pappersprovet och jämfört med pojkar på samma nivå.

Så kan du förstå och använda forskningen

Resultatet från vår studie visar att eleverna förstod mindre av det de läste på dator än vad de gjorde när de läste på papper. Detta kan dels bero på att läsandet innebar scrollande i både texter och uppgifter i det digitala formatet och dels på att eleverna använde olämpliga lässtrategier när de läste på datorskärm. Skälet till detta är att unga läsare oftast använder ytliga sök- och hittastrategier på nätet medan de sällan läser koncentrerat för förståelse. Utvecklare av prov måste ta hänsyn till att scrollande kan vara en dålig lösning för ett läsförståelsetest. Lärare bör använda papperstexter när elever ska läsa för att lära samt lära eleverna strategier som stödjer läsförståelse när de läser på skärm.

Mer information om artikeln

Titel: Assessing children's reading comprehension on paper and screen: A mode-effect study Tidskrift: Computers & Education 151 (2020) 103861

Författare: Hildegunn Støle, Universitetet i Stavanger, Norge; Anne Mangen, Universitetet i Stavanger, Norge; Knut Schwippert, Universität Hamburg, Tyskland. För mer information kontakta Hildegunn Støle: hildegunn.stole@uis.no

Länk till artikeln: https://doi.org/10.1016/j.compedu.2020.103861

Metastudien som forskarna refererar till i texten: Delgado, P., Vargas, C., Ackerman, R., & Salmerón, L. (2018). Don't throw away your printed books: A meta-analysis on the effects of reading media on reading comprehension. Educational Research Review, 25, sid 23-38.

Tre forskare har undersökt

norska elevers läs-förståelse.

Förstår de bättre om de läser på

papper eller på dator-skärm?

Eleverna fick göra test.

Resultaten visar att elever behöver

lära sig strategier för att läsa på skärm.

De behöver stöd för att förstå mer

när de läser på skärm.

Det skriver forskarna Hildegunn Støle,

Anne Mangen och Knut Schwippert.

Det här ville forskarna undersöka

Pisa-testerna är digitala.

Eleverna gör dem på dator.

De experter som gör de här testerna

tänker ofta att det inte spelar någon roll

om eleverna gör test på dator eller papper.

Resultatet blir lika bra eller dåligt.

Vi tre forskare var inte säkra på

att det här stämde.

Vi ville därför undersöka det.

Vi hade tre teorier.

Vi tänkte att:

1. Det är skillnad mellan att

läsa på papper och läsa på skärm.

Barn förstår bättre när de läser på papper.

2. Svaga läsare kommer att få kämpa mer

om provet är på dator.

3. Det finns skillnader mellan flickor och pojkar.

Pojkar tycker det är roligt med datorer.

Därför kanske de läser bättre på skärm.

Forskarna testade femte-klassare

I norska skolor använder de mycket digital teknik.

Eleverna använder datorer allt mer.

Så är det också i Sverige och i andra länder.

De senaste åren har elever fått göra

test av läs-förståelse på skärm.

Eleverna i femte klass skulle ha ett

nationellt prov i läsning.

Provet var digitalt.

Då passade vi forskare på.

Vi gjorde en studie.

1500 elever fick samma test

både på papper och på skärm.

Vi jämförde sedan elevernas resultat.

Läste de bättre på skärm eller på papper?

Och fanns det någon skillnad mellan

flickor och pojkar?

De flesta läste bättre på papper

Vi kom fram till att eleverna fick bättre resultat

när de gjorde testet på papper.

De förstod texten bättre när de läste på papper

än när de läste samma text på skärm.

Det spelade ingen roll om de var

duktiga på att läsa eller mindre duktiga.

Det allra flesta läste bättre på papper.

Vi hade trott att pojkar kanske skulle

få bättre resultat om de använde dator.

Det stämde inte.

Vi såg däremot en annan intressant sak.

De flickor som läste bäst

tappade flest poäng när de läste på skärm.

Det kan bero på flera saker.

Vi tror de två viktigaste orsakerna är de här:

1. Att läsaren scrollar i texten på en dator.

2. Att eleverna läser för snabbt på datorn.

De gör som när de använder internet på fritiden.

De snabb-läser.

Nästan en tredje-del av eleverna fick

mycket bättre resultat på pappers-provet.

Bara 13,6 procent fick bättre resultat på

det digitala provet.

Så här gjorde forskarna

Läs-testet i de norska skolorna var

ungefär som internationella test.

Det var ungefär som i Pisa-proven.

Eleverna läser alltså olika texter.

Sen svarar de på frågor om texterna.

Oftast finns det fyra svar att välja mellan.

Eller så skriver eleverna själva ett svar.

1500 elever var med i testet.

Det var elever både från skolor i städer

och skolor på landet.

Eleverna fick alltså göra testet

både på papper och på skärm.

De använde dator,

inte surf-plattor eller mobil-telefoner.

Lärarna visste hur det funkade och

kunde förklara för eleverna

hur de skulle göra.

Eleverna fick 90 minuter på sig

för varje prov.

Halva klassen gjorde det första testet på papper.

Andra halvan gjorde det på dator.

Följande vecka hade de ett nytt test.

Då bytte de med varandra.

De som hade gjort test på dator

gjorde det nu på papper.

Och tvärtom.

Vi fick ta bort en del prov efteråt.

Ibland hade de inte funkat riktigt.

Det kunde vara problem med bilder.

Några elever hade inte varit med båda gångerna.

Deras prov tog vi bort.

Eller så hade de använt dator eller papper

båda gångerna.

Vi tog bort de proven också.

Till slut hade vi 1139 prov att analysera.

Tips till dig som är lärare

Resultatet från vår studie visar att

eleverna förstod mindre när de läste på dator.

De scrollade antagligen för mycket

och läste för snabbt.

Det beror på att barn och unga ofta inte är

vana att läsa noga på nätet.

De hoppar i texterna när de söker fakta.

När du gör ett prov

behöver du tänka på det här.

Det kan vara bättre att göra

prov i läsförståelse på papper.

En annan sak är att elever lär sig bättre

när de läser på papper.

Använd därför hellre texter på papper

när elever ska läsa för att lära.

Lär också dina elever hur de ska göra

när de läser på skärm.

Då hjälper du dem att bli bättre

på läsförståelse på skärm.

Läs hela rapporten

Vill du läsa hela rapporten?

Den finns i tidningen Computers & Education 151 (2020).

Assessing children's reading comprehension

on paper and screen: A mode-effect study

# data[].attributes.attachment_link.title
Forskningsutblick: Elever måste få lära sig strategier som stödjer läsförståelse vid skärmläsning

# data[].attributes.attachment_link.description
Forskarna Hildegunn Støle, Anne Mangen och Knut Schwippert har undersökt om norska elevers läsförståelse skiljer sig beroende på om eleverna gör ett test på papper eller på datorskärm. Utifrån resultaten menar de att elever behöver få lära sig strategier som stödjer läsförståelse vid läsning på skärm och att lärare bör använda papperstexter när elever ska läsa för att lära.

# data[].attributes.headline
Digitala böcker ökar elevernas motivation och ordförråd

# data[].attributes.subject
Digitala böcker ökar elevernas motivation och ordförråd

# data[].attributes.body
Artikel från Skolverket som summerar två studier som visar på positiva effekter av att läsa digitala böcker.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Att lyssna på och interagera med digitala böcker har ökat markant på senare tid, genom digitalisering av skönlitteratur och utveckling av digitala läsappar. En e-bok kan vara så mycket mer än en text på en skärm och innehålla till exempel länkar, kommentarer, filmer, ljudeffekter och textuppläsning. Det väcker tankar om läsning och att eleven skapar mening från text genom multimediala inslag.

Att studera dessa läspraktiker blir särskilt angeläget med tanke på larmrapporter om att barn och unga ägnar mindre tid åt läsning. Digitala böcker skildras i media som antingen skadliga för barns sömn och hälsa eller som positiva magiska piller för att boosta barns läsförmåga.

Ljudböcker ger fler möjligheter att ta till sig text

Att avkoda text kräver visuell fokus och koncentration. Att lyssna till en bok som läses högt frigör läsarens ögon och händer vilket potentiellt kan bidra till fler och andra tillfällen att ta till sig text.

Elisa Tattersall Wallins och Jan Nolins studie av BookBeat, en svensk prenumerationstjänst för ljudböcker, visar på tänkvärda läsmönster och tendenser som väcker frågor om vad vi kan betrakta som läsning idag. Studien baserar sig på ca 8 000 ljudboksprenumeranter och data under ett års tid och visar på en genomsnittlig ljudboksläsning mellan 90 och 100 minuter per dag.

Det är en betydande mängd tid som ägnas åt att lyssna till en bok jämfört med tidigare rapporter, som visat att vi i allmänhet spenderar i genomsnitt ungefär 22 minuter per dag på traditionell bokläsning, enligt Nordicom. Studien lyfter särskilt unga män 18-20 år gamla som de flitigaste läsarna. De läser i genomsnitt 10 minuter mer per dag jämfört med unga kvinnor.

Det dagliga boklyssnandet sker ganska jämnt fördelat över dagen och minskar på eftermiddagen, under den tid som vanligtvis betraktas som traditionell fritid, för att sedan åter tillta till kvällen vid sängläsning. Veckovis läser unga vuxna och alla män mer under vardagarna, medan kvinnor verkar fördela läsningen mer jämnt under veckan.

Den tydliga minskningen i läsning på helgerna kan enligt forskarna handla om att ljudbokslyssnande passar bättre ihop med vardagsrutinerna än helgens aktiviteter. Över året utmärker sig åter unga vuxna med toppar i ljudbokslyssnandet under sommarmånaderna och kring jul.

Wallin och Nolin tolkar det återigen som att lyssningen är kopplat till vardagsrutinerna då många unga feriearbetar. För övriga populationen kvinnor och män är fördelningen av lyssnande i genomsnitt rätt jämn över året med en måttlig ökning under sommarmånaderna och i början av året.

Barnen blir mer motiverade att läsa

Digitala böcker presenterar berättelser via bilder och texter, men till skillnad från tryckta böcker har de också multimediala och interaktiva funktioner. Utbudet varierar mellan appar (sagoboksappar eller bilderboksappar), text och bildbaserade e-böcker, multimediala ibooks etcetera.

Det finns en skillnad mellan enkla e-böcker tillgängliga för datorer och digitala böcker för pekskärmar som erbjuder mer än text och illustrationer, som möjligheter att lägga till egna texter, skärmläsare (så kallade voiceovers) eller att skräddarsy innehållet med egna teckningar och illustrationer. Böckerna kan skrivas ut och förvaras som papperskopior eller sparas i sitt digitala format och redigeras under återkommande läsning.

Digitala böcker erbjuder andra funktionaliteter och därmed även andra syften med läsningen, visar Nataliya Kucirkovas systematiska litteraturstudie av aktuell forskning. Studierna visar att barnen blir motiverade till att läsa och att deras uppmärksamhet ökar. Det främjar också deras ordinlärning, jämfört med traditionella tryckta böcker.

Forskningen visar också att det emotionella engagemanget ökar under förälder-barn-läsning av digitala böcker på pekskärmar men barnens förståelse för berättelsen minskar. Tryckta böcker är mer effektiva i att stödja traditionell läsning i form av förståelse för berättelsestruktur.

Läsning involverar ofta olika teknologier

Teknologin möjliggör när som helst, var som helst tillgång där samma digitala bok kan nås av flera samtidigt på olika platser över hela världen. Läsandets tid och rum skiftar på så vis, och involverar ofta också en rad olika teknologier.

Eleven kan börja läsa en e-bok på en skoldator, fortsätta läsa på sin iPad hemma och lägga upp en bokrecension på en offentlig blogg som nås globalt. De sociala och materiella aspekterna på digitalt läsande behöver uppmärksammas i kombination menar Kucirkova.

En förändrad syn på läsning

Vad dessa studier uppmärksammar är en potentiellt breddad syn på vad läsning innebär och behovet av en förståelse för den komplexa karaktären av läsning på skärm i digitala, multimediala böcker och lyssning av ljudböcker, samt innebörden av det för klassrumspraktiken.

Att aktivt interagera med bokens innehåll och att ta till sig text genom att lyssna blir ett populärt alternativ eftersom den tryckta boken presenteras i ett nytt medium. Det förändrar var, när och hur mycket vi läser, och att läsningen sker vid andra tillfällen än väntat.

Det finns även antydningar till att läsning genom att lyssna kan minska skillnaderna mellan könen att ta till sig text eftersom mäns och kvinnors läspraktiker i detta sammanhang är mycket lika.

Text: Sylvana Sofkova Hashemi

# data[].attributes.attachment_link.title
Digitala böcker ökar elevernas motivation och ordinlärning

# data[].attributes.attachment_link.description
Att lyssna på och interagera med digitala böcker har ökat markant på senare tid, genom digitalisering av skönlitteratur och utveckling av digitala läsappar. En e-bok kan vara så mycket mer än en text på en skärm och innehålla till exempel länkar, kommentarer, filmer, ljudeffekter och textuppläsning.

# data[].attributes.headline
Digitalisering i skolan sker inte av sig självt

# data[].attributes.subject
Digitalisering i skolan sker inte av sig självt

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Att peka ut var de svenska skolorna befinner sig i sin digitala utveckling är i princip omöjligt, konstaterar Åke Grönlund, professor i informatik vid Örebro universitet som specialiserat sig på ledningsfrågor i skolan kopplat till it-användning.

- Det går inte att generalisera - det ser olika ut i olika kommuner beroende på sådant som storlek, hur mycket pengar de har och den politiska styrningen, säger han.

Men en gemensam nämnare är att det finns många digitala saker att använda sig av men att man har dålig koll på digitaliseringens effekter. Det visar det treåriga forskningsprojekt på fem skolor, sponsrade av Atea, Gleerups och Samsung, som han genomfört tillsammans med forskaren Matilda Wiklund. Tillsammans har de nu skrivit boken "Det digitala lärandets möjligheter - att leda den digitala skolan".

- Teknikanvändningen ofta är väldigt ineffektiv. Den tar tid i stället för att ge tid. Ofta mejlar man exempelvis runt dokument som sedan tar en evig tid att hantera. Orsaken är att kommunerna inte satsar på gemensamma system, säger han.

Åke Grönlund är professor i informatik vid Örebro universitet och specialiserad på ledningsfrågor i skolan kopplat till it-användning.

Samtidigt ger det stor effekt när kommuner gör en satsning.

- Vi ser stora lyft när en kommun sätter upp sådana gemensamma system. Det är ju sådant lärarna och skolorna inte kan bestämma själva. Så bollen ligger hos kommunerna men kommunernas ledarskap är en flaskhals för skolornas digitalisering i dag.
Läs också: Nu ska kommunerna digitaliseras - "det finns en otrolig vilja"
Åke Grönlund anser att kommunerna lämnar över allt för mycket ansvar till lärare och skolor.

- De kan inte själva driva de gemensamma system som behövs för att utveckling ska kunna ske. Och eftersom de inte kan ha erfarenhet av framtida system förrän de finns är det svårt att komma med tydliga krav.

För att komma åt problemet måste skolorna få bättre tillgång till it-kunnig personal som förstår skolans verksamhet och som kan stötta skolledarna att ställa krav på vad de behöver.

- De skolor där det fungerar bäst är de där det finns någon it-pedagog eller digitaliseringsledare som har till uppgift att se till nästa steg i skolans it-utveckling.

Det handlar om att lösa dagliga driftproblem, ha koll på hur digitala verktyg kan användas i undervisningen och att spana på teknik som är på gång och hur den kan användas.

I höstas kom regeringens sin digitaliseringsstrategi för skolan och i nästa steg har Sveriges kommuner och landsting i uppgift att konkretisera den, något som Åke Grönlund är kritisk till.

- Det är lite som att sätta bocken till trädgårdsmästare. De ska ordna det som krävs för att komma vidare - och ska kräva det av sig själva.

I stället skulle han vilja se att staten drev igenom strategin och satte mer konkret press på kommunerna.

- Professionen måste utveckla pedagogiken, men staten skulle kunna ställa vissa konkreta krav på de förutsättningar som kommunerna erbjuder för att utveckling ska kunna hända. Sådant som gemensamma system, att ha digitaliseringsledare på varje skola, och att organisera kollegiala utvecklingsprocesser, säger han.

Läs också: Miljardavtalet klart: nu tar Fujitsu över Stockholms skolor

Kommunerna bör också ha i uppdrag att göra ordentliga effektmätningar på vad digitaliseringsförsöken leder till. De måste innebära något positivt både för lärare och elever.

Åke Grönlund varnar också för en övertro på elevernas digitala förmågor. Han pekar på att många inte behärskar grundläggande färdigheter.

- Många elever kan inte skriva på tangentbord - de skriver med pekfingrarna och det går väldigt långsamt. En hel del förstår inte hur dokument sparas på datorn eller paddan - de hittar dem inte när de är klara. Samtidigt skrivs mycket mer i skolan än tidigare, det är fler rapporter och presentationer och det ställs högre krav på kvaliteten, säger han.

- I våra undersökningar anser en femtedel av eleverna att de aldrig eller nästan aldrig har tillräckliga teknikkunskaper för att hänga med i skolan, och andelen har ökat över åren i takt med att kraven ökat. Bara 20 procent av flickorna säger att de alltid har tillräckliga kunskaper.

# data[].attributes.attachment_link.title
Forskare: Klumpig teknik slösar dyrbar lärartid - "tar tid i stället för att ge tid"

# data[].attributes.attachment_link.description
Att peka ut var de svenska skolorna befinner sig i sin digitala utveckling är i princip omöjligt, konstaterar Åke Grönlund, professor i informatik vid Örebro universitet som specialiserat sig på ledningsfrågor i skolan kopplat till it-användning.

# data[].attributes.headline
Digitalt lärande för att nå målen- SPSM:s summering 

# data[].attributes.subject
Digitalt lärande för att nå målen- SPSM:s summering 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Publikationen Digitalt lärande för att nå målen kan vara ett stöd för er som vill utveckla en lärmiljö där digitala verktyg är en naturlig del. Den ersätter ett tidigare material, som då hade rubriken It i lärandet för att nå målen. Några av de områden som vi tar upp är digitalt tillgänglig lärmiljö, möjligheter med digitala verktyg för barn och elever med funktionsnedsättning samt roller och ansvar.

Visa mer

# data[].attributes.attachment_link.title
Digitalt lärande - för att nå målen - SPSM Webbutiken

# data[].attributes.attachment_link.description
Publikationen Digitalt lärande för att nå målen kan vara ett stöd för er som vill utveckla en lärmiljö där digitala verktyg är en naturlig del. Den ersätter ett tidigare material, som då hade rubriken It i lärandet för att nå målen.

# data[].attributes.attachment_caption
Digital kompetens är en likvärdighets- och demokratifråga

# data[].attributes.headline
Digital kompetens en likvärdighets och demokratifråga

# data[].attributes.subject
Digital kompetens en likvärdighets och demokratifråga

# data[].attributes.body
Måluppfyllelse i all ära men ett forskningsperspektiv  som är minst lika viktigt är likvärdighetsaspekten på digital kompetens. Allt mer forskning börjar visa på tydliga samband mellan aktiva  samhällsmedborgare och digital kompetens.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hur kan vi tolka den digitala kompetensen?

Medborgarnas digitala kompetens bör ytterst förstås och behandlas som en likvärdighets- och demokratifråga, eftersom brist på kunskap och förmåga att delta i den digitala utvecklingen riskerar att rubba tilliten till samhällsinstitutionerna, enligt Digitaliseringskommissionens utredning Gör Sverige i framtiden - digital kompetens.

Denna utredning, som låg till grund för läroplansrevideringarna för grundskolan och gymnasieskolan år 2018, har haft inflytande i hur förskolans, grundskolans och fritidshemmens styrdokument beskriver digital kompetens.

I Skolverkets kommentarmaterial till läroplanerna för grundskolenivå och gymnasial nivå tolkas den digitala kompetensen i styrdokumenten med utgångspunkt från följande komponenter:

1. Kunna förstå hur digitaliseringen påverkar samhället och individen.

2. Kunna använda och förstå digitala verktyg och medier.

3. Ha ett kritiskt och ansvarsfullt förhållningssätt till digital teknik.

4. Kunna lösa problem och omsätta idéer i handling på ett kreativt sätt med digital teknik.

Den digitala kompetensen som beskrivs i de svenska läroplanerna präglas av ett samhälls- och kritiskt perspektiv, enligt en forskningsstudie av Anna-Lena Godhe. Detta perspektiv som även karakteriserar de övriga nordiska läroplanerna är nära sammanlänkad med bildningstraditionen som genomsyrar de nordiska utbildningsystemen.

Samtidigt kopplas den digitala kompetensen till likvärdighetsuppdraget när den svenska regeringens beslut Nationell digitaliseringsstrategi för skolväsendet från 2017 bland annat fastställer att:

...barn och elever ska i alla delar av skolväsendet ges förutsättningar att utveckla adekvat digital kompetens.

...barn, elever och personal som arbetar med barn och elever ska ha tillgång till digitala verktyg utifrån sina behov och förutsättningar.

Förutsättningar för den digitala likvärdigheten

En undersökning genomförd av Europakommissionen i 43 utbildningssystem under perioden 2018-2019 visar att lärarnas digitala kompetens och lärarnas uppfattningar om den digitala teknikens mervärde i undervisning och i elevernas lärandeprocesser spelar en avgörande roll i en framgångsrik användning av digitala tekniker i skolan.

Utredningen Gör Sverige i framtiden - digital kompetens visar att arbetet för att utveckla den digitala kompetensen inte bör företas med stöd av en isolerad pedagogisk aktivitet. Den digitala kompetensen bör i stället vara integrerad i den reguljära undervisningen eftersom den är starkt relaterad till individens generella kompetenser, som till exempel kritiskt tänkande, problemlösningsförmåga, kommunikationsförmåga och förmåga att hantera en stor mängd information.

Skolverkets kunskapsöversikt D igitalisering i skolan - möjligheter och utmaningar lyfter fram behovet av att integrera arbetet med att utveckla den digitala kompetensen i skolans olika aktiviteter. Digitalisering bör integreras i de olika ämnena samt i skolans värdegrundsarbete kopplat till strategier för att förebygga och motverka mobbning i alla dess former.

Arbetet för att utveckla den digitala kompetensen bör inkludera pedagogiska aktiviteter som utvecklar elevernas ansvar och omdöme i internetanvändandet, samt deras färdigheter att producera och kommunicera texter, bilder, filmer och ljud på internet.

En studie från Olofsson med flera baserad på intervjuer med lärare i tre olika gymnasieskolor visar att målet att utveckla en hög nivå i adekvat digital kompetens på skolnivå förutsätter god teknisk infrastruktur. Denna infrastruktur bör bland annat omfatta informationsteknik (IT), utrustning, digitala verktyg som möjliggör stabil internetuppkoppling, ett tillräckligt bredband och teknisk support.

Olofsson med flera anger också att lärares idé om vad hög teknisk-pedagogisk kompetens innebär varierar utifrån den lokala skolkontextens behov. Studien ger några exempel på de kompetenser som en sådan "ideal-lärare" bör besitta och beskrivs av de intervjuade lärarna på följande sätt:

Lärare med hög teknisk-pedagogisk kunskap som vet hur, varför och när olika digitala verktyg och resurser kan och bör användas.

Lärare som förutser möjliga utmaningar i elevernas användning av digital teknik samt skapar rutiner för att förhindra icke pedagogisk användning av digital teknik.

Lärare som har kunskap om inköp av lämpliga digitala resurser utifrån skolans behov och ekonomiska resurser, samt kunskap om hur skolan kan hämta gratis digitala inlärningsresurser och program på internet.

Lärare som kan formulera sina egna behov för fortbildning.

Arbetet för att utveckla elevernas adekvata digitala kompetens kan inte begränsas till skolans ansvarsområde. Forskaren Ulli Samuelsson påpekar på att skolornas kompensatoriska åtgärder i form av kontantkort till mobilsurf inte räcker för att motverka avsaknad av eller brister i tillgång till stabil internetuppkoppling.

Den ökade tillgången till IT bland befolkningen i Sverige har inte suddat ut den digitala ojämlikheten bland barn. COVID-pandemin har visat att elevernas rätt att kunna ta del av skolans distansundervisning inte bara kräver tillgång till en dator i hemmet utan en snabb och stabil uppkoppling till internet.

Sociala och geografiska skillnader i relation till god teknisk infrastruktur i hemmet blir dessutom djupare i tider där nästan all undervisning sker per distans, som exempelvis har skett i skuggan av pandemin.

Digitalisering som likvärdighets- och demokratifråga kräver satsningar på olika nivåer

Sammanfattningsvis visar både forskning och statliga utredningar på ett behov av att öka skolpersonalens medvetenhet om den digitala kompetensen som en likvärdighets- och demokratifråga. Medvetenheten ökas bland annat genom införande av digitala verktyg i undervisning i skolans olika ämnen samt genom lärarnas kontinuerliga fortbildning inom det digitala området.

Satsningar på skolnivå räcker dock inte. Politiska och ekonomiska satsningar för en likvärdig tillgång till en stabil digital infrastruktur i hemmet, oberoende av barns geografiska hemvist och sociala och ekonomiska förhållanden, är en förutsättning för att motverka den digitala ojämlikheten i landet.

Text: Guadalupe Francia, Silvia Edling och Signhild Olsson

Källor:

European Comission (2019). Digital Education At School in Europe Länk till annan webbplats. .

Europeiska kommissionen (2019). Eurydike Sammanfattning: Digital utbildning i skolan i Europa Länk till annan webbplats. .

Godhe, A. L. (2019). Digital Literacies or Digital Competence: Conceptualizations inNordic Curricula Länk till annan webbplats. . Media and Communication (ISSN: 2183-2439)2019, Volume 7, Issue 2, Pages 25-35.

Olofsson, D., Fransson, G. & Lindberg, J. O. (2020). A study of the use of digital technology and its conditions with a view to understanding what 'adequate digital competence' may mean in a national policy initiative. Länk till annan webbplats. Educational Studies, 46:6, 727-743.

Regeringen (2017). Nationell digitaliseringsstrategi för skolväsendet Länk till annan webbplats. . Utbildningsdepartementet.

Samuelsson, U. (2014). Digital (o)jämlikhet IKT-användning i skolan och elevers tekniska kapital Länk till annan webbplats. . School of Education and Communication Jönköping University Dissertation Series No. 23.

Samuelsson, U. Skarpt läge för ungas digitala ojämlikhet Länk till annan webbplats. . Möteplats Social Innovation. Upplagd den 23 april 2020.

Skolverket (2017a). Få syn på digitaliseringen på grundskolenivå. Ett kommentarmaterial till läroplanerna för förskoleklass, fritidshem och grundskoleutbildning.

Skolverket (2017b). Få syn på digitaliseringen på gymnasial nivå. Ett kommentarmaterial för gymnasieskolan, gymnasiesärskolan samt komvux och särvux på gymnasial nivå.

Skolverket (2018). Digitalisering i skolan- möjligheter och utmaningar. Hämtad från https://www.skolverket.se/publikationer?id=3971 Länk till annan webbplats.

SOU 2015:28 (2015). Gör Sverige i framtiden - digital kompetens Länk till annan webbplats. Delbetänkande av Digitaliseringskommissionen. Statens offentliga utredningar.

# data[].attributes.attachment_link.title
Digital kompetens är en likvärdighets- och demokratifråga

# data[].attributes.attachment_link.description
Förskolans och skolans arbete för att utveckla den digitala kompetensen hos barn, ungdomar och vuxna bör vara en likvärdighets- och demokratifråga. För att utveckla denna nyckelkompetens krävs bland annat att den integreras i förskolans och skolans olika aktiviteter och ämnen samt i arbetet mot våld.

# data[].attributes.attachment_caption
Egen skoldator ger liten effekt på studieresultaten - forskning.se

# data[].attributes.body
Rubriken är rätt felvisande.här finns en hel del att plocka.
Ett tydligt resultat är att barn till högutbildade får ett något bättre resultat i svenska och engelska när de har egen dator. För barn till föräldrar som har högst gymnasieutbildning är resultaten osäkra.

Elever på skolor som har fått resurstillskott från kommunen för sina 1:1-satsningar lyckas även något bättre än elever på andra skolor.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Resultaten framkommer i en studie som Institutet för arbetsmarknads- och utbildningspolitisk utvärdering, IFAU, har genomfört.

Satsningen "en elev, en dator"

Många huvudmän och skolor har valt att ge eleverna tillgång till varsin personlig dator eller surfplatta. Satsningarna brukar kallas "en elev, en dator" eller "1:1-satsning". Satsningar av detta slag är vanligare bland äldre elever, men andelen mellanstadieelever som fått en dator eller surfplatta från skolan har ökat från 16 till 49 procent mellan 2012 och 2018, enligt siffror från Skolverket.

Lättare att variera och anpassa undervisningen

Rapportförfattarna finner att datorerna har en tydligare och mer betydelsefull roll i undervisningen på skolor där eleverna har varsin dator. Datorerna används dock på ungefär samma sätt som då datortillgången är mer begränsad - främst för att söka information och skriva texter.

- Precis som man kan förvänta sig tycks satsningar på att ge elever en egen dator leda till att datorer får en större roll i undervisningen, säger Martin Lundin, en av rapportförfattarna. Lärarna upplever också att det blir lättare att elevanpassa och variera undervisningen. Däremot kan vi inte se att elever på 1:1-skolor upplever att undervisningen är mer varierad eller att studiemotivationen är högre.

Inga större effekter på studieresultaten

Elevernas resultat på nationella prov i engelska och matematik i årskurs 6 påverkas i genomsnitt inte av 1:1-satsningar. Det finns dock tendenser till något förbättrade genomsnittliga resultat i svenska, även om det finns en viss osäkerhet i dessa analyser.

Ett tydligt resultat är att barn till högutbildade får ett något bättre resultat i svenska och engelska när de har egen dator. För barn till föräldrar som har högst gymnasieutbildning är resultaten osäkra.

Elever på skolor som har fått resurstillskott från kommunen för sina 1:1-satsningar lyckas även något bättre än elever på andra skolor.

-Det skulle kunna bero på att skolorna i mindre utsträckning behövt dra in på något annat för att finansiera datorinköpen, säger Caroline Hall, en annan av författarna.

Så gjordes studien:

Undersökningen är den första stora svenska studien som fångar hur 1:1 påverkar mellanstadieelevers skolresultat.

Information om förekomsten av 1:1 i årskurs 4-6, under perioden 2009-2020, har samlats in från 270 skolor och drygt 50 000 elever.

Uppgifterna har på elevnivå kopplats till olika nationella register, till exempel resultat på nationella prov.

För att studera effekterna av 1:1 jämförs hur studieresultaten utvecklas över tid på skolor som infört 1:1, med motsvarande utveckling på jämförbara skolor utan en 1:1-satsning.

I rapporten används även ett enkätmaterial från Skolverket ("Attityder till skolan") med ett riksrepresentativt urval av elever i årskurs 4-6 från åren 2012, 2015 och 2018, som innehåller frågor om elevernas skolgång samt om de fått eller fått låna en personlig dator.

Slutligen bygger studien även på intervjuer med 18 lärare och 10 rektorer på mellanstadieskolor som har och inte har 1:1.

IFAU har tidigare genomfört en likartad analys av högstadieelever (IFAU rapport 2019:29). Den övergripande slutsatsen från de två studierna är liknande - att det går ungefär lika bra på de nationella proven för elever på 1:1-skolor och elever på andra skolor - men med vissa tecken på att effekterna är något mer positiva bland mellanstadieelever.

Rapporter:

En dator per elev i mellanstadiet. Hur påverkas undervisningen och studieresultaten?(Caroline Hall, Martin Lundin, Tove Mörtlund och Kristina Sibbmark), IFAU rapport 2021:18
Hur påverkas studieprestationer i skolan av en dator per elev? (Caroline Hall, Martin Lundin, och Kristina Sibbmark), IFAU rapport 2019:29.
Kontakt:
Caroline Hall, docent på IFAU, caroline.hall@ifau.uu.se

# data[].attributes.attachment_link.title
Egen skoldator ger liten effekt på studieresultaten - forskning.se

# data[].attributes.attachment_link.description
Resultaten framkommer i en studie som Institutet för arbetsmarknads- och utbildningspolitisk utvärdering, IFAU, har genomfört. Många huvudmän och skolor har valt att ge eleverna tillgång till varsin personlig dator eller surfplatta. Satsningarna brukar kallas "en elev, en dator" eller "1:1-satsning".

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Att bygga kunskap om digitalisering i undervisningen - slutsatser och lärande exempel från kommuner som arbetat med STL

Denna rapport visar hur kunskap och väl beprövad erfarenhet om digitalisering i undervisning kan byggas utifrån den vetenskapligt testade och framgångsrika pedagogiska STL-modellen (Skriva sig till lärande). Grunden är att huvudmannen leder arbetet i syfte att utveckla kompetens där hela styrkedjan involveras. Rapporten består av slutsatser och lärande exempel från kommuner som arbetat med modellen i samarbete med SKR.

# data[].attributes.attachment_link.description
Att bygga kunskap om digitalisering i undervisningen - slutsatser och lärande exempel från kommuner som arbetat med STL Denna rapport visar hur kunskap och väl beprövad erfarenhet om digitalisering i undervisning kan byggas utifrån den vetenskapligt testade och framgångsrika pedagogiska STL-modellen (Skriva sig till lärande).

# data[].attributes.body
Gjord av av Malin Frykman, innehåller läslista kopplad till delmålen.