# data[].attributes.headline
מאיה גונטובניק פורת

# data[].attributes.subject
מאיה גונטובניק פורת

# data[].attributes.body
מערך שיעור על הנובלה "הר אדוני" מאת ארי דה לוקה
אוכלוסיית יעד- שכבת יא

שאלת עמ"ר-
א. בנובלה שלמדת אחת הדרכים של הנער להתמודד עם "הגועל של החיים" היא בעזרת דמויות משמעותיות המשמשות לו כמורים רוחניים ומעשיים. בחר שתי דמויות העונות על הגדרה זו וכתוב מהי השפעתן על הנער בנובלה.
ב. כתוב על אדם קרוב ללבך, אותו אתה רואה כדמות חונכת, הקרובה אל לבך ובעלת השפעה על חייך. בתשובתך ציין באיזה אופן הדמות משפיעה עליך.

פעילות בעקבות הוראת הנובלה:  כל תלמיד/ה יכתוב מכתב אישי לדמות משמעותית בחייו.

עמידה מול קהל: תלמידים שיבחרו בכך, מוזמנים לספר לחבריהם לכיתה על סיטואציות בהן הם פונים לדמויות משמעותיות בחייהם, אירוע שהיו צריכים לפנות למישהו, מי היה האדם הראשון שהם פנו אליו ומדוע?

# data[].attributes.headline
תגובה לורד אזולאי - דפנה מנדה לוי

# data[].attributes.subject
תגובה לורד אזולאי - דפנה מנדה לוי

# data[].attributes.body
אני חושבת שהשאלות שאת העלת דרך השיר שני יסודות מאוד מהותיים. השיר הוא שיר שמזמן עסוק בשונות וברצון שלנו להיות אינדוודואלים אך גם מאוחדים. השאלות על - כיצד ואיך אתה רואה את האחר עשויות להוליד דיון משמעותי ובעל ערך

# data[].attributes.headline
שאלת עמר - דפנה מנדה

# data[].attributes.body
שאלת עמר - דפנה מנדה- לוי

# data[].attributes.attachment_link.title
שאלות האדונית והרוכל

# data[].attributes.headline
שאלת עמר- עינת פוליטי

# data[].attributes.subject
שאלת עמר- עינת פוליטי

# data[].attributes.attachment_link.title
משימה 6 תבנית למערך הפעילות

# data[].attributes.headline
תגובה לאביבה עומר - בעל זבוב

# data[].attributes.subject
תגובה לאביבה עומר - בעל זבוב

# data[].attributes.body
נהנתי לקרוא את התייחסותך לרומן. כתבת שם שאת נותנת לתלמידים משימת כתיבה על התרסקות מטוסם. אשמח לשמוע ממך מה את מבקשת מהתלמידים לכתוב.
תודה רבה!
סיגל גפן

# data[].attributes.body
סיגל גפן

# data[].attributes.headline
תגובה לדלי רום "בעל זבוב" - עינת פוליטי.

# data[].attributes.subject
תגובה לדלי רום "בעל זבוב" - עינת פוליטי.

# data[].attributes.body
חשוב להקפיד כי התלמידים לא יקראו חיבוריהם כי אם יציגו אותם מול הכיתה בכל אופן שיבחרו, כדי לעודד דיבור בעל פה ולהתנסות באמנות הרטוריקה.

# data[].attributes.headline
יואל- שאלות ע"מר בעקבות סיפורו של שופמן "ילד זר"

# data[].attributes.subject
יואל- שאלות ע"מר בעקבות סיפורו של שופמן "ילד זר"

# data[].attributes.attachment_link.title
שאלת העמר ילד זר

# data[].attributes.headline
משוב לפעילות בנושא הפיקדון 

# data[].attributes.subject
משוב לפעילות בנושא הפיקדון 

# data[].attributes.body
שאלת עמ"ר שבחרת מעניינת וטובה בעיניי, במיוחד לאור המציאות שבה אנו חיים היום.
אין לי ספק שאשתמש במערך שלך כשאלמד את היצירה.
תודה רבה

# data[].attributes.headline
שאלת עמר- ורד אזולאי 

# data[].attributes.subject
שאלת עמר- ורד אזולאי 

# data[].attributes.attachment_link.title
שאלת עמר- פעילות 6 השתלמות

# data[].attributes.headline
תגובה לשוש חימי, מטלה על השיר "הכניסיני תחת כנפך" / ביאליק - מגישה בת שבע שלו

# data[].attributes.subject
תגובה לשוש חימי, מטלה על השיר "הכניסיני תחת כנפך" / ביאליק - מגישה בת שבע שלו

# data[].attributes.body
קודם כל, תודה על הקישור לכתבה המעניינת.
השאלה שבחרת טובה מאחר ודרכה ניתן גם ללמוד האם התלמיד הבין את משמעות השיר וגם להיות רלוונטית ולעסוק בשאלות המטרידות כל אדם ובעיקר בגיל הנעורים. שאלות הקשורות באהבה ובהגשמתה ובחלומות נעורים. יחד עם זאת, לטעמי, שאלת המחיר וההקרבה הנובעות מבחירות שאדם עושה בחייו בתחומים הרגישים שעולים בשיר ובכתבה שצירפת, אינם מתאימים לקהל היעד אשר צעיר מידיי, מכדי לעסוק בכך. כמובן, שייתכן ואני טועה וזאת הערכתי בלבד.

# data[].attributes.headline
מערך פעילות - שאלת עמ"ר בהקשר ליצירה "יגון" מאת צ'כוב- מאת בת שבע שלו

# data[].attributes.subject
מערך פעילות - שאלת עמ"ר בהקשר ליצירה "יגון" מאת צ'כוב- מאת בת שבע שלו

# data[].attributes.body
שכבת גיל: כיתות י'.
נושא השיעור: שאלת עמ"ר כפעילות מסכמת על הסיפור "יגון" מאת צ'כוב.
פרק הזמן הנדרש לפעילות: שני שיעורים.
שאלת עמ"ר: בסיפור "יגון" מאת צ'כוב מופיעה ביקורת חברתית נוקבת על החברה שאדישה לפרט הבודד, במצוקתו. האם, להערכתך, הביקורת מוצדקת על רקע עלילת הסיפור והאם, להערכתך, ביקורת זאת רלוונטית ומשקפת גם את החברה במציאות הישראלית בה אנו חיים כיום?
תשובה: הסיפור הקצר "יגון" מאת צ'כוב עוסק ביונה העגלון אשר איבד את בנו היקר ומחפש אחר אוזן קשבת בחברה המתוארת כזרה ומנוכרת.
בסיפור מועלית ביקורת חריפה על החברה שאדישה ליונה העגלון, ובסיום, באופן אירוני, סוסתו היא היחידה ש"מקשיבה" לו ומתגלית כאנושית יותר מבני האדם.

להערכתי, קיימת הקצנה בתיאור החברה העוינת והביקורת מוצדקת באופן חלקי. המספר המתערב מספר את הסיפור תוך מבע משולב עם זוית הראיה של יונה וייתכן שבשל כך, החברה מוצגת באופן שלילי ומוקצן. נכון הדבר שיונה העגלון שרוי ביגון כבד ולא מוצא מי שישמע ויתעניין בו. אך גם הוא אינו מתעניין בחברה הסובבת אותו, שגם היא, ייתכן ומורכבת, לפחות בחלקה, מאנשים בודדים ביגונם. לדוגמא, הרכיבה בעיר ההומה והתגובות ההמון לאופן רכיבתו יכולות להיות מוגזמות אך גם   אם נכונות, קיים סיכוי סביר שנובעות אכן מהעובדה שהוא היה טרוד במחשבותיו ורכב באופן לא זהיר ומתחשב. ובשאלת "איש הצבא", "האם כולם קשרו עליך קשר?", ייתכן ואין מדובר באמירה מתריסה, אלא דווקא אולי באיזו שהיא אמפתיה למצבו.

הסיפור מסופר על רקע המהפיכה התעשייתית ותהליך "העיור", מדובר בחברה משוסעת, בה ההמון מורכב ברובו מבודדים עייפים פיזית ונפשית. ניתן לראות זאת, במיוחד במפגשים עם החצרן, אשר יונה שאל אותו מהי השעה וזה ענה לו וביקש שימשיך בדרכו (אינו מודע כלל לעובדה  ניצב לפניו אדם הזקוק לעזרה) ובמפגש עם העגלון הצעיר, אשר התעורר לרגע משינה הלך לרגע לשתות ומסיבותיו הוא, ככל הנראה עייפות ניכרת , חפץ לחזור ולשוב לישון.

לפיכך, להערכתי, קיימת הקצנה בתיאור החברה האדישה לפרטי הבודד.

גם בימינו אנו, קיימת נטיה מוגברת ובתמריץ ועידוד תקשורתי, לעסוק בחברה הישראלית ולהציגה כחברה אשר אדישה לפרט המוחלש (לדוג', זקנים, חולים כרוניים מסויימים). אך יחד עם זאת, ניתן למצוא נקודות אור רבות של לכידות ואכפתיות. לדוגמא, במקרים בהן נדרש אדם לעזרה כלכלית בשל משבר אליו נקלע ומגלים שקיימת הירתמות מרגשת של הציבור הרחב שבא לעזרתו. הדבר "שקוף" לעיננו, האזרחים, בין היתר, באמצעות אתרי אינטרנט, כגון "פייסבוק", בהן מועלית בקשה לגיוס המונים לטובת הפרט הבודד.

לסיכום, הביקורת החברתית המועלית בסיפור "יגון"  על אדישות ההמון כלפי הפרט הבודד, מוצדקת, אך מתוארת באופן מוקצן, איננה לוקחת בחשבון את התקופה ההיסטורית ובמידה מסויימת סובייקטית מאחר והמספר נצמד בסיפור לתחושותיו של הגיבור. גם בימינו אנו, קיים "עלהום" על החברה האדישה בה אנו חיים, אך בראיה מפוקחת ומאוזנת יותר, להערכתי, יש בחברה הישראלית, גוונים שונים והרבה צדדים של טוב, לכידות ועזרה הדדית.

תיאור הפעילות: פעילות מסכמת בעקבות היצירה "יגון" מאת צ'כוב.
לא נדרשת פעילות מוקדמת מיוחדת לטובת שיעור זה, מלבד העובדה שהשיעור ייעשה בתום התהליך הלימודי על היצירה ויינתן הסבר על מהי שאלת עמ"ר.

השיעור ייפתח בשיח תלמידים ויתמקד בשאלות:

·         האם הביקורת החברתית בסיפור מוצדקת? כן/לא , מדוע? ומתן דוגמאות.

·         האם החברה המוצגת בסיפור מאפיינת גם את החברה שלנו כיום? כן/לא, מדוע? ומתן דוגמאות. ניתן, כפעילות מקדימה לשאלה זאת לאפשר לתלמידים לחפש ב"גוגל", דוגמאות רלוונטיות, המחזקות או מחלישות את תוקף הביקורת החברתית גם לחברה הישראלית כיום.

בסיום השיח הכיתתי, נדגיש שכל תשובה היא טובה, במידה והצלחנו לנמק אותה כראוי ולבסס את עמדתנו באמצעות דוגמאות מתאימות.

בחלק השני של השיעור, כל אחד מהתלמידים יידרש לכתוב תשובה בגרותית מלאה לשאלת העמ"ר שניתנה ויקבל על כך ציון.

להערכתי, פעילות זאת אינה מתאימה להערכה חלופית אלא כעבודה להגשה ומתן ציון בגינה.

# data[].attributes.headline
תגובה ללילך על הסיפור חיזו בטטה

# data[].attributes.subject
תגובה ללילך על הסיפור חיזו בטטה

# data[].attributes.body
שאלת שאלה מאד מעניינת שמעסיקה רבים מאיתנו המבוגרים ובוודאי ילדים. בעיניי השאלה מאפשרת הצצה לעולמם הבנוי ממערכות יחסים שונות והזדמנות ללמוד על האופן שבו הם תופסים את מערכות היחסים הללו. מעניין אם תלמידים ירגישו בנוח להיפתח בהקשר הזה ולספר באמת כיצד הם חווים מערכות יחסים שונות בחייהם.

תודה על השיתוף, חן שבי

# data[].attributes.headline
תגובה למוטי פרי, חלום בדמי כבוד.

# data[].attributes.subject
תגובה למוטי פרי, חלום בדמי כבוד.

# data[].attributes.body
מוטי שלום,
אני חושבת שהרעיון לטפל ביצירה באמצעות  כותרות הבנויות מצמדי ערכים מנוגדים הוא רעיון נכון, מכיוון שאפשר לתפוס עולם ומלואו באמצעות צמדי ניגודים.
העבודה בזוגות היא עבודה מפרה. אני אוהבת עבודה ביחידה של זוגות (ולא שלשות או קבוצות גדולות יותר) - כי אז גדולים הסיכויים שכל אחד מהתלמידים ישמיע את דעתו, ואף אחד לא "ייבלע" בהמון.
גם האפשרות שעומדת בפני התלמידים לבחור צמד אחד מבין הצמדים המוצעים בעלת ערך. התלמידים מודעים למגוון הערכים העולים ביצירה מעצם הופעתם על הלוח, ומעמיקים באחד מהם לפי בחירתם.
דלי

# data[].attributes.headline
דלי רום - בעל זבוב

# data[].attributes.subject
דלי רום - בעל זבוב

# data[].attributes.body
לאחר קריאת הרומן ועיבודו (תוך דיון על ערכים העולים בו כמו עדריות, אלימות, מנהיגות, התחשבות, פראות, תרבות, דמוקרטיה, מוסר, דאגה לחלש, יצריות) הייתי מבקשת מהתלמדים לכתוב חיבור (אפשר בעילום שם, מודפס אם צריך) ובו יתבקשו לבחור אחת מן הדמויות (ראלף, ג'ק, פיגי, סיימון רוג'ר וכדומה) ולתאר מקרה אמיתי מחייהם האישיים, או מקרה שהיו עדים לו, או מקרה מן התקשורת, שבו התגלמו תכונות הדמות שאותה בחרו, או הדינמיקה שהתפתחה בין דמות זו לדמויות אחרות ביצירה.
לאחר מכן יוקראו החיבורים בכיתה והתלמידים יצטרכו להצביע על קווי הדימיון או השוני עם היצירה הנלמדת, על שלל טיפוסיה האנושיים, ולהציע דרכי התנהגות חלופיות לסיטואציות שהועלו בחיבורים.

# data[].attributes.headline
תגובה לשוש חימי. מוטי פרי

# data[].attributes.subject
תגובה לשוש חימי. מוטי פרי

# data[].attributes.body
שלום שוש,
השאלה שהעלית מעניינת מאוד ומעסיקה ודאי רבים, ודאי שגם תלמידים שמביטים על התא ההורי לעתים בביקורתיות. עם זאת, נראה לי נכון יותר לחבר את השאלה עם השיר "הולכת את מעמי" ולא עם
"הכניסיני" שלדעתי פחות מתאים לשאלה. ב"הכניסיני" יש אכזבה מאי-קיומה של אהבה ולא מופיעים נישואין (לפחות לא באופן מפורש), ואלו בכתבה ובשאלה ישנה אהבה (ועל כך הרי השאלה).

# data[].attributes.headline
מוטי פרי.חלום בדמי כבוד

# data[].attributes.subject
מוטי פרי.חלום בדמי כבוד

# data[].attributes.attachment_link.title
מוטי פרי.חלום בדמי כבוד

# data[].attributes.headline
תגובה לדגנית גונן- "גורל מול בחירה"- לילך סטמבולצ'יק

# data[].attributes.subject
תגובה לדגנית גונן- "גורל מול בחירה"- לילך סטמבולצ'יק

# data[].attributes.body
הנושא שבחרת מאוד מענין, ענין הגורל מול הבחירה, או אכן רלונטי בכל תקופה, עד כמה אנו אכן משפיעים על דרכנו, ועד כמה הגורל.
אכן נכון לגרום לתלמידים לחשוב עד כמה הם השפיעו בעבר ועד כמה הם יכולים להשפיע על חייהם. הייתי מכניסה גם את עמדת הקבלה בנושא,
ואת מרחב בחירתו של האדם.
ולתת להפ להבין לבד כי עמדת הסופר בסיפור אינה בהכרח הדעה היחידה.
תודה על השיתוף- לילך

# data[].attributes.headline
לילך סטמבולצ'יק- חיז

# data[].attributes.body
לילך סטמבולצ'יק- חיזו בטטה/סמי ברדוגו

# data[].attributes.headline
תגובה לאורית אטיאס

# data[].attributes.subject
תגובה לאורית אטיאס

# data[].attributes.body
עיסוק בשמות מטיבו לוקח למקומות פרטיים ואישיים. היתרון בדיון - הוא הקלות שבה ניתן לחבר כל תלמיד בכל רמת לימוד לשיחה.
התלמידים יכולים לדבר גם על היחס שלהם לשם שלהם, איך הם חיים עמו בעולם.
ואפילו לענות על השאלה: איזה שם היית נותן היום לבן/בת אילו היו נולדים לך היום. כדאי לחזור ולחבר לסיפור - מי מהגיבורים קרוב להשקפת עולמך ומדוע...
תודה על השיתוף,
דגנית

# data[].attributes.body
שאלת עמ"ר "הכניסני תחת כנפך" - ביאליק

# data[].attributes.attachment_link.title
מטלה 6- דיבור מול קהל

# data[].attributes.headline
תגובה לאביבה עומר.

# data[].attributes.subject
תגובה לאביבה עומר.

# data[].attributes.body
נראה כי השאלות שאת מציגה מהוות סיכום של תהליך למידה ממושך.
הרפלקציה שמובאת בשאלות חשובה  לעידוד התלמידים בחשיפה של תחושות ורגשות אישיים, מה שחסר היום בקרב בני הנוער שלנו.
הרפלקציה גם גם מסייעת לעבד רומן כבד משקל שכזה.
כמו כן, החיבור לטקטואליה ניכר בשאלותיך.
תודה, שוש חימי

# data[].attributes.headline
תגובה לדגנית גונן

# data[].attributes.subject
תגובה לדגנית גונן

# data[].attributes.body
היי דגנית,
אהבתי את השאלה אותה הצגת בפני התלמידים. היא דורשת מהם לבחון את שנות התיכון ולעשות הבחנה בין גורל לבחירה שזהו אחד הנושאים המרכזיים בסיפור "רעידת אדמה בצ'ילה". כמו כן אני מסכימה איתך שטכניקת מעגל ההקשבה מאפשרת שיח, אם כי היא מתאימה לקבוצות קטנות.
תודה, אורית אטיאס

# data[].attributes.headline
שאלת עמ"ר בסיפור הפיקדון מאת י.ל. פרץ

# data[].attributes.subject
שאלת עמ"ר בסיפור הפיקדון מאת י.ל. פרץ

# data[].attributes.attachment_link.title
מערך שיעור-הפיקדון-שאלת עמר

# data[].attributes.body
שאלת עמ"ר ודיון בשאלת 'גורל מול בחירה'

# data[].attributes.attachment_link.title
רטוריקה - רעידת אדמה בצ'ילה

# data[].attributes.headline
אביבה עומר - פתיחת ל

# data[].attributes.body
אביבה עומר - פתיחת לימוד הרומן בעל זבוב, שאלות עמ"ר

# data[].attributes.attachment_link.title
מטלה למפגש 6

# data[].attributes.headline
תגובה לאורית אטיאס

# data[].attributes.subject
תגובה לאורית אטיאס

# data[].attributes.body
היי אורית,
הפעילות פתיחה מצויינת בעיניי. זה יכניס את התלמידים מיד לנושא ויעניין אותם. בנוסף, הרעיון של פער דורות ובין התפתחות לשימור רלוונטי כל כך, וחשוב כל כך לעסוק בו עם הדור הצעיר ולעניות דעתי השיעור שלך מקדם זאת בול.
אני בטוחה שהפעילות פתיחה תעורר אותם לדיון פורה ולשיתוף מחייהם.
תודה,
בתאל.

# data[].attributes.headline
שאלת עמ"ר אשר מעודדת דיון וביסוס טענה מנומקת בנוגע לשאלת השלום - בתאל גואטה ממן.

# data[].attributes.subject
שאלת עמ"ר אשר מעודדת דיון וביסוס טענה מנומקת בנוגע לשאלת השלום - בתאל גואטה ממן.

# data[].attributes.headline
מטלה 6- מערך שיעור שבבסיסו שאלת עמ"ר המעודדת את התלמידים לדבר בפני חבריהם- אורית אטיאס

# data[].attributes.subject
מטלה 6- מערך שיעור שבבסיסו שאלת עמ"ר המעודדת את התלמידים לדבר בפני חבריהם- אורית אטיאס

# data[].attributes.attachment_link.title
דיבייט משימה 6