# data[].attributes.body
En religiøs oplevelse er en oplevelse, der lader et menneske opleve religion. Oplevelsen er altså ikke i sig selv afhængig af hverken tro eller tænkning. Spørgsmålet om tro kommer først ind i billedet bagefter, når man skal overveje, om oplevelsen var autentisk eller en hallucination.

# data[].attributes.body
Den jødiske syvarmede lysestage hedder Menorah. Det fortælles, at Menorahen var en syvarmet lysestage eller lampe af rent guld, der var opstillet i Tabernaklet, og senere i templet i Jerusalem.

Toraen er en del af det, vi kalder Det Gamle Testamente. Når man i kristendommen kalder denne del af Bibelen for gammel, så er det fordi den er forudsætningen for det andet testamente, som så kaldes Det Nye Testamente.
I jødedommen har bogen i sig selv ikke noget rigtigt navn, men her hedder Det Gamle Testamente Tanakh (TaNaK). Denne betegnelse angiver begyndelsesbogstaverne i de tre dele, som man deler hele skriftsamlingen i Det gamle Testamente op i: Torah, Nebiim og Ketubim, dvs. Loven, Profeterne og Skrifterne. Men ofte kalder man hele skriftsamlingen for Tora. Sproget er hebraisk.
De forskellige skrifter er blevet til i løbet af det israelitisk-jødiske folks ca. 1000-årige historie i Palæstinaområdet. Og derfor må de enkelte skrifter eller skriftgrupper naturligvis forstås ud fra den historiske sammenhæng, hvori de er blevet til.

# data[].attributes.body
man opfattes som voksen i religiøs forstand efter konfirmation.

Den jødiske "påske", Pesach, fejres i marts/april. Pesach er en af de mest centrale fester i den jødiske festkalender.
I jødedommen er omskæring, et meget vigtigt ritual, de bliver omskåret 5-8 dage efter fødslen, først så tjekker de om "kødet" er friskt, og hvis det er det sker omskæringen.
man opfattes som voksen i religiøs forstand efter konfirmation.

Overgangsritualer: Ved livets milepæle, fx fødsel, pubertet, vielse og begravelse.

1. Kalenderritualer: Ved kalenderårets fester og begivenheder, fx hannukah, jul, eid, vesak og holi, men også gudstjeneste, fredagsbøn og sabbath.

2. Kriseritualer: Ved kriser, fx sygdom eller naturkatastrofer.

# data[].attributes.body
Læresætninger kaldes også for grundopfattelser. Læresætninger fortæller det allervigtigste i religionen og fundamentale i religionen og det er det der afgrænser religionen fra andre religioner. Hvis man har kendskab til læresætninger i en religion giver det bedre mulighed  for at sammenligne religionernes billeder, myter og symbolik. Moses er den vigtigste profet i jødedommen. Det første af De Ti Bud lyder ”Du må ikke have andre guder”. I Trosbekendelsen kommer dette første, vigtige bud til udtryk i ”Herren er vor Gud”. Det israelitiske folk er altså fælles om at tro på Gud, og den sidste del lyder "Herren er en"

# data[].attributes.body
Hvordan bliver man jøde?
Der er to måder at være eller at blive en del af jødedommen på: Enten er man født af en jødisk mor eller man kan konvertere til jødedommen. Jødedom Ligesom kristendommen har jødedommen også et næstekærlighedsbud i Toraen. Den etiske og næstekærlige opførsel anses for at være en religiøs pligt, og er samtidig den religiøse handling, som fortjener den største anseelse. Udover næstekærlighedsbuddet har jødedommen også de 10 bud tilfælles med kristendommen.

# data[].attributes.body
Myter og fortællinger er ofte religiøse skrifter. Det kan fx være gudens skabelse af verdenen.
Myterene er ikke realistiske og logiske men de kan indeholde store sandheder. Myter er billedlige fortællinger der gengiver menneskers tro, tanker og erfaringer.  Myter er kendetegnede ved at være religiøse fortællinger. De kan rumme store sandheder, men kan ikke sammenlignes med videnskabelige udsagn og årsagsforklaringer, for de tilhører en ganske anden genre. Når man får kendskab til vigtige myter i religionerne, kan man få viden om, hvordan religionen forstår og forklarer verden.