# data[].attributes.headline
Mrežno mjesto na kojem možete pronaći podatke o biljkama i životinjama

# data[].attributes.subject
Mrežno mjesto na kojem možete pronaći podatke o biljkama i životinjama

# data[].attributes.attachment_link.description
Proučavanje samoniklih i uzgojnih biljaka, ljekovitog i jestivog bilja, same prirode i svega srodnog.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bijela pastirica ( Motacilla alba L.) je ptica iz porodice pastirica ( Motacillidae). Gornji dio glave i zatiljak, te grlo i prednji dio prsa su joj crne boje, dok je lice u području čela i oko očiju, te trbuh bijele boje. Tijelo joj je u gornjem sloju svijetlosio, rep je tamnosiv s izraženim bijelim rubom. Veličine je oko 18 cm, teži u prosjeku 23 grama.

Tijekom leta uzdiže i ponire, nema pravocrtni let. Često trči po tlu a neprestano maše repom gore-dolje kao da ima tik. Pjev joj je cvrkutav i kratak. Hrani se kukcima, puževima, crvima.

Rasprsotranjena je u Europi sve do Islanda te na Grenlandu, neke ptice migriraju u Afriku u područje južnije od Sahare. Staništa su joj otvorena područja u blizini naselja i vode. Kod nas je češća u kontinentalnom dijelu nego u priobalnom području no tada je ptica selica, u primorskom području trajno je naseljena. Ne gnijezdi se na udaljenim otocima od kontinenta. Strogo je zaštićena vrsta.

Razmnožavanje

Gnijezdi se 2-3 puta godišnje u razdoblju od travnja do kolovoza. Gradi gnijezda u rupama i udubinama ljudskih građevina i u pukotinama stijena. Gnijezdo gradi od grančica, suhih stabljika, mahovine, a unutrašnjost oblaže dlakom i perjem. Ženka nese 5-6 bijela jaja s mnogobrojnim tamnim mrljama. Na jajima sjedi sama sama a malim ptičima treba 13-14 dana da se izlegnu. O njima se brinu oba roditelja, a osamostaljuju se kada navrše 14-16 dana.

Etimologija

Na stranim jezicima nazivi su white wagtail (eng.), Bachstelze (njem.), bergeronnette grise, hochequeue gris (fr.), ballerina bianca, batticoda (tal.), lavandera blanca, aguzanieves, pajarita de las nieves, pitita (špa.), alvéola-branca (port.), bela pastirica (slo.).

Galerija fotografija

Literatura

Autorska prava fotografija

# data[].attributes.attachment_link.description
Bijela pastirica ( Motacilla alba L.) je ptica iz porodice pastirica ( Motacillidae). Gornji dio glave i zatiljak, te grlo i prednji dio prsa su joj crne boje, dok je lice u području čela i oko očiju, te trbuh bijele boje. Tijelo joj je u gornjem sloju svijetlosio, rep je tamnosiv s izraženim bijelim rubom.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Cikorija ( Cichorium intybus L.) je višegodišnja zeljasta biljka iz porodice glavočika ( Asteraceae). Stabljika je uspravna, dlakava, drvenasta i uglata, u gornjem dijelu razgranata. Naraste do jedan metar visine. Korijen je vretenast, dobro razgranat, vrlo žilav, žućkasto bijele boje. Prizemni listovi skupljeni su u rozetu, duguljasti su, duboko su urezani i imaju kratku peteljku, gornji listovi su naizmjenični, sjedeći i obuhvaćaju stabljiku, si listovi su goli ili na naličju dlakavi. Cvjetne glavice promjera 2-3 cm javljaju se od lipnja do listopada, rastu pojedinačno iz pazušca listova i na vrhovima stabljika. Cvjetovi su dvospolni, svijetlomodri, jezičasti, s 5 zubaca na vrhu, ovoj cvata je valjkast, listići su poredani u dva dijela. Plodnica je podrasla s jednim sjemenim zametkom. Cvate od lipnja do listopada. Otvoreni su samo tijekom jutarnjih sati i zatvaraju se kada dolazi oblačno vrijeme. Plod je goli ahenij s dugim papusom. Cijela biljka sadrži mliječni sok gorkastog okusa, pogotovo dok je mlada.

Široko je rasprostranjena na području cijele Europe. Nalazimo je uz putove, na pustim i neobrađenim zemljištima, livadama, pašnjacima. Zbog snažno razvijenog korijena, vrlo dobro podnosi sušu. Razmnožava se sjemenom.

Medonosna je biljka, pčelama daje manje količine nektara i peluda. Prinos na površini od 1 ha može iznositi do 100 kg.

Etimologija

Latinsko ime roda Cichorium potječe od grčke riječi kio (idem) i chorion (polje), vezano za stanište. Ime vrste intybus potječe od riječi tubus (cijev), zbog cijevastog stabla. Na stranim jezicima nazivi su common chicory (eng.), Gemeine, Gewöhnliche Wegwarte, Zichorie (njem.), chicorée sauvage, chicorée amère (fr.), cicoria comune, cicoria selvatica, radice amara (tal.), escarola, achicoria común, radicheta (špa.), chicória (port.), navadni potrošnik, cikorija (slo.).

Koriste se listovi, cvijet i korijen. Kao gorka biljka koristi se za poboljšanje rada žuči i poticanje apetita.

Ljekovit dio je korijen koji se vadi ujesen ili proljeće no kako je biljka čvrsta i izdržljiva, jako teško se vadi iz zemlje. Sadrži 15-20(-40)% inulina, 20% fruktoze, gorke tvari i pektine. Gorkog je okusa, potiče lučenje žući i djeluje kao blagi koleretik.

Suši se, prži i melje te se koristi kao pripravak za izradu bijele kave. Postoji ukusna mješavina kao alternativa kavi koja se može napraviti tako da se korijen cikorije samelje i pomiješa sa žirom, ječmom i raži.

Listovi se beru kao mladi u proljeće prije cvatnje, gorkasti su ali kuhani su dobrog okusa. Sadrže 40-50 mg% vitamina C i 6-14 mg% karotina. Mladi pupoljci mogu se kiseliti a otvoreni cvjetovi se dodaju salatama.

Galerija fotografija

Literatura

# data[].attributes.attachment_link.description
Cikorija ( Cichorium intybus L.) je višegodišnja zeljasta biljka iz porodice glavočika ( Asteraceae). Stabljika je uspravna, dlakava, drvenasta i uglata, u gornjem dijelu razgranata. Naraste do jedan metar visine. Korijen je vretenast, dobro razgranat, vrlo žilav, žućkasto bijele boje.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Livadna kadulja ( Salvia pratensis L.) je trajna zeljasta, aromatična biljka iz porodice usnatica ( Lamiaceae). Stabljika je šuplja, četverobridna, prekrivena mekanim, žljezdastim dlačicama te malo ljepljiva na dodir. Jednostavna je ili u gornjem dijelu razgranata, visoka 30-70 cm. Korijen je vretenast, odrvenjeo, doseže i do 80 cm u dubinu.

Prizemni listovi skupljeni su u rozeti, tamnozeleni su, naborani, na rubovima nazubljeni ili narovašeni, dugački oko 5-15 cm, široki oko 2-7 cm, ovalna su oblika, pri bazi srcoliko urezani, na vrhu šiljasti ili zaobljeni, nalaze se na oko 3-7 cm dugim peteljkama. Listovi na stabljici su manji, malobrojniji, sjedeći ili s kratkom peteljkom.

Cvjetovi su dvospolni, imaju kratku dršku, skupljeni su po 4-6 u pršljenove a po 6-12 takvih cvatova čine prividne klasaste cvatove duge oko 30 cm. Otvaraju se od baze cvata prema vrhu. Čaška im je zvonasta, malena, duga 5-10 mm, tamnosmeđe boje, prekrivena stršećim dlakama. Vjenčić je plavoljubičast, nepravilan, trostruko duži od čaške, dužine 2-3 cm, čine dvije usne od kojih je gornja u obliku polumjeseca a donja trorežnjevita. Prašnika su 4. Cvate od svibnja do kolovoza. Plod je jajoliki kalavac koji se u zrelom stanju uzdužno dijeli (kala) u glatke, crnosmeđe plodiće duge oko 2 mm.

Medonosna je biljka te ju tokom cvatnje od svibnja do kolovoza rado posjećuju pčele koja sakupljaju nektar i malo cvjetnog praha. Na površini od 1 ha mogu sakupiti oko 350 kg meda. U nektaru ima 18,5 voćnog šećera, grožđanog 4,9%, saharoze 65,5%.

Klima i stanište

Raste samoniklo u Europi, zapadnoj Aziji i sjevernoj Africi. Nalazimo je na livadama, obroncima, pašnjacima te rubovima šuma. Najbolje raste na sunčanim, toplim mjestima te laganom, vapnenastom, dobro dreniranom tlu. Razmnožava se generativno (sjemenjem) te vegetativno. Kao krmna biljka od slabe je vrijednosti.

Etimologija

Latinsko ime roda Salvia potječe od latinske riječi salvare (spasiti), što se odnosi na neke ljekovite vrste ovog roda. Ime vrste pratensis (livadni) odnosi se na stanište. Na stranim jezicima poznata je kao meadow sage, meadow clary (eng.), Wiesensalbei (njem.), sauge des prés (fr.), salvia de los prados (špa.), travniška kadulja (slo.).

Sabiru se listovi i cvjetovi. Cvjetovi se ponajviše koriste za ispiranje grla. Listove beremo prije cvatnje, u svibnju i lipnju. Važno je izabrati sunčan dan jer u tom slučaju stvara više eteričnih ulja. Fino usjeckane listove možemo koristiti kao čaj ili začin.

Galerija fotografija

Literatura

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
livadna kadulja samoniklo jestivo bilje lamiaceae

# data[].attributes.attachment_link.description
Livadna kadulja ( Salvia pratensis L.) je trajna zeljasta, aromatična biljka iz porodice usnatica ( Lamiaceae). Stabljika je šuplja, četverobridna, prekrivena mekanim, žljezdastim dlačicama te malo ljepljiva na dodir. Jednostavna je ili u gornjem dijelu razgranata, visoka 30-70 cm. Korijen je vretenast, odrvenjeo, doseže i do 80 cm u dubinu.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Crvena djetelina ( Trifolium pratense L.) je zeljasta višegodišnja biljka iz porodice mahunarki ( Fabaceae). Stabljika je uspravna, vrlo razgranata i slabo dlakava, naraste do 50 cm. Korijenje je vretenasto, dobro razgranato, dugo 50-100 cm, s okruglim kvržicama. Listovi su naizmjenični, eliptični, dugi 2-4 cm, široki 1-1,5 cm, s izraženom bijelom trokutastom mrljom i smješteni po troje zajedno na dlakavoj peteljci, pri dnu peteljke nalaze se dva kožasta palistića. Donji listovi nalaze se na do 20 cm dugim peteljkama, gornji su na kratkim ili su gotovo sjedeći. Cvjetovi su dvospolni, nepravilni, skupljeni u glavičaste cvatove na 1-7 cm dugoj i dlakavoj dršci. Ocvijeće je dvostruko. Čaška je cjevasto zvonolika, obrasla dlačicama i ima pet trokutastih zubaca. Vjenčić je nalik na leptira, crvene boje i dvosturko je duži od čaške. Tučak ima nadraslu plodnicu koja osi 1-2 sjemena zametka, prašnika je 10 i devet njih je sraslo u cijev. Cvate od svibnja pa sve do jeseni. Plodovi su okruglaste mahunice koje sadrže 1-2 duguljasto jajaste, glatke sjemenke.

Prirodno raste na području Europe i zapadne Azije i često ju nalazimo kako pravi zeleni sag na livadama i pašnjacima. Razmnožava se sjemenom. U poljoprivredi se crvena djetelina smatra značajnom biljkom. Na njenom korijenju stvaraju se nakupine simbiotskih bakterije koje vezuju dušik iz zraka te time gnoje tlo. Osim što obogaćuje zemlju dajući joj plodnost važna je i kao krmna biljka.

Etimologija

Latinski naziv roda Trifolium potječe od grčke riječi trifolion (trolisnat), složenica je od riječi tria (tri) i folium (list). Ime vrste pratensis (livada) ukazuje na stanište biljaka. Na stranim jezicima nazivi su red clover (eng.), Wiesen-Klee, Rot-Klee (njem.), trèfle des prés, trèfle violet (fr.), trifolium pratense (tal.), trébol rojo, trébol violeta (špa.), črna detelja (slo.).

Vrlo je dobra medonosna biljka, pčele ju kontinuirano posjećuju sakupljajući mnogo nektara i peluda. Dnevni unos može biti i 3 kg po košnici, na površini od 1 ha ukupno do 260 kg meda.

Mladi listovi mogu se prije cvatnje koristiti kao povrće premda nisu naročito ukusni a sadrže dosta celuloze. Koriste se nakon kraćeg kuhanja ili namakanja jer su u sirovom stanju teško probavljivi. Sadrže 130-190 mg% vitamina C i do 22 mg% karotina.

Cvjetovi su isto jestivi, slatkastog su i ugodnog okusa, koriste se usitnjeni u sendvičima, ukiseljeni ili se suše i melju. Sjemenke se također mogu samljeti u brašno i koristiti za izradu kruha.

U fitoterapiji se koriste cvjetne glavice koje se sakupljaju u cijelo doba cvatnje. Najčešće se radi tinktura koja pokazuje ljekovito djelovanje kod ženskih bolesti - kod simptoma menopaze te prevencije osteoporoze (pojava osteoporoze je povezana s opadanjem razine estrogena).

Tinktura crvene djeteline

U staklenku proizvoljne veličine stave se cvjetovi i preliju votkom, rakijom ili 40% etanolom. Staklenka se ostavi da odstoji barem mjesec dana i povremeno promućka. Na kraju se procijedi i ulije u tamnu staklenu bočicu.

Galerija fotografija

Literatura

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
crvena djetelina ljekovito bilje crvena djetelina

# data[].attributes.attachment_link.description
Crvena djetelina ( Trifolium pratense L.) je zeljasta višegodišnja biljka iz porodice mahunarki ( Fabaceae). Stabljika je uspravna, vrlo razgranata i slabo dlakava, naraste do 50 cm. Korijenje je vretenasto, dobro razgranato, dugo 50-100 cm, s okruglim kvržicama.

# data[].attributes.attachment_link.description
PRIRODA 6 " 19. Travnjaci " Biljke kontinentalnih travnjaka

# data[].attributes.attachment_link.description
Hrvatska enciklopedija Leksikografskog zavoda Miroslav Krleža - on-line izdanje

# data[].attributes.headline
Biljke i životinje kontinentalnih travnjaka | Eduvizija

# data[].attributes.subject
Biljke i životinje kontinentalnih travnjaka | Eduvizija

# data[].attributes.attachment_link.description
Besplatne online instrukcije za osnovnu školu. Preko 1300 video lekcija, primjeri riješenih zadataka, kvizovi za provjeru znanja i još mnogo toga! Prvi je hrvatski internetski portal koji informacijske tehnologije koristi u svrhu svladavanja školskog gradiva.