# data[].attributes.body
Den här teorin inkluderar inte alla, eftersom att alla växer inte upp under dessa omständigheter.

# data[].attributes.headline
Vi tycker den stämmer ganska bra därför att det får med alla delar i livet

# data[].attributes.subject
Vi tycker den stämmer ganska bra därför att det får med alla delar i livet

# data[].attributes.headline
Det ligger nått i det i den unga ålder så är vi rätt lika. Teorin har mycket bevis för att den funkar men vi tror att den är mest till ca 1 år efter de börjar vi utvecklas mer. Vi träffar även mer folk utanför familjen 

# data[].attributes.subject
Det ligger nått i det i den unga ålder så är vi rätt lika. Teorin har mycket bevis för att den funkar men vi tror att den är mest till ca 1 år efter de börjar vi utvecklas mer. Vi träffar även mer folk utanför familjen 

# data[].attributes.body
Utvecklingen sker inte enligt bestämda scheman

# data[].attributes.headline
Den stämmer inte så bra för vi utvecklas olika. Erikson underskattar hur komplex människans utveckling är

# data[].attributes.subject
Den stämmer inte så bra för vi utvecklas olika. Erikson underskattar hur komplex människans utveckling är

# data[].attributes.body
Den kan förklara människans utveckling överlag, men kanske inte just den enskilda individen, t.ex att människan placeras i specifika åldersfack för en viss utveckling av livet.

# data[].attributes.body
Vi tycker att Bronfenbrenners teori inte är helt hållbar eftersom den inte tar hänsyn till att man föds med vissa gener, utan endast till yttre faktorer/miljön. För att förklara en hel person behöver man ta hänsyn till både arv och miljö tror vi.

# data[].attributes.body
Cirkelresonemang

# data[].attributes.body
Vi anser att teorin inte är tillräckligt mångsidig eller flexibel för att kunna förklara hur vi utvecklas.. Till exempel så anser han att det endast är det som händer i skolan i den "tidiga skolåldern" som påverkar individen, inte resterande saker såsom kompisar eller familjeliv.

Dessutom är de "åtta åldrarna" Eriksson har delat upp en människas liv i lite skeva. En individs liv kan inte delas upp i dessa "scheman" där det är färdigbestämt vad som sker i vilka stadier i livet. Bland annat påstår han att vi börjar tänka tillbaka på livet när vi gått i pension och är i "den sena vuxenåldern", och att vi då kan börja ångra saker vi har gjort/inte gjort. Detta är ju inte logiskt, då folk helatiden tänker tillbaka. Dessutom får väl de flesta vuxna sin "medelålderkris" betydligt tidigare än efter pensionen.

# data[].attributes.body
Väldigt svart på vitt. Inte så mycket prat om gråzoner. Det kan vara att nånting i de yttre lagren påverkar mer från början än nånting i de inre lagren. T.ex kan kulturen man föds in i har större betydelse än nånting i de inre zonerna.

# data[].attributes.body
Vi tycker att Erikson-teorin stämmer, speciellt inom den "tidiga skolåldern 6-12 år". Vi tror att det påverkar barnet mycket i den åldern, eftersom att när man just börjat skolan får man lära sig att prestera, då skolan sätts i största fokus i livet. Skolan kan även påverka barnet negativt eftersom barnet kan känna att kraven är större än dess prestationsförmåga, och börjar också jämföra sig med andra. Vi känner igen oss eftersom att det oftast är i denna ålder som man är som mest osäker, man vill göra sitt bästa men man kanske är osäker på hur skolarbetet ska göras eftersom att det är en helt ny grej i livet.

# data[].attributes.body
vi anser att anknytningsteorin inte ensam kan förklara en människas utveckling, det beror på att anknytningsteorin inte tar hänsyn till andra relationer eller till miljön runtomkring utan endast till anknytningspersonerna.
enligt anknytningsteorin så har vårat mönster (hur vi är i relation med andra) bestämts när vi var små och det tycker inte vi stämmer då händelser och saker vi upplevt kan ha förändrat våra mönster

# data[].attributes.body
För stort perspektiv.
Bortser från genetik

# data[].attributes.headline
Enligt Bronfenbrenner så är det miljön som påverkar oss. men enligt oss är det mer generna som har en större påverkan till den vi blir, samt de kunskaper vi får. 

# data[].attributes.subject
Enligt Bronfenbrenner så är det miljön som påverkar oss. men enligt oss är det mer generna som har en större påverkan till den vi blir, samt de kunskaper vi får. 

# data[].attributes.body
Vi anser att det inte är anknytningsteorin som avgör den fortsatta utvecklingen av människans liv, till en viss del, men man växer och utvecklas hela tiden som person, vilket gör att man hela tiden får nya intryck och lär sig nya saker. Kortfattat att vi lever efter alla de upplevelser, händelser och intryck vi fått.

# data[].attributes.headline
Den tidiga anknytningsteorin till främst på förhållandet mellan barnet och mamman, men i dagens moderna samhälle kan även pappan eller andra individer ha en större betydelse än mamman. Det kan vara så att barnet har flera anknytningsrelationer. Om kontakten brister med mamman kan barnet söka sig vidare till pappan, ett syskon osv.  

# data[].attributes.subject
Den tidiga anknytningsteorin till främst på förhållandet mellan barnet och mamman, men i dagens moderna samhälle kan även pappan eller andra individer ha en större betydelse än mamman. Det kan vara så att barnet har flera anknytningsrelationer. Om kontakten brister med mamman kan barnet söka sig vidare till pappan, ett syskon osv.  

# data[].attributes.body
Inom detta ämne tror jag att det är många som känner igen sig. Det som händer hemma i familjen, kan även gå ut över barnet. Exempelvis skilsmässor, ekonomiska problem eller psykisk och fysisk misshandel mellan sina föräldrar. Det som påverkar dig hemma, går även ut över dig i andra sociala sammanhang, som t.ex i skolan. Mår du dåligt hemma kanske du blir en mobbare i skolan för att du vill ha status, respekt och att du vill känna dig högre än de andra som är i din ålder, eller som går i samma klass.