# data[].attributes.headline
מהי תורת הקבלה?

# data[].attributes.subject
מהי תורת הקבלה?

# data[].attributes.body
הקבלה היא תורת הסוד וחכמת המיסטיקה היהודית. הקבלה חוקרת ומסבירה את הצופן של היקום ושל נפש האדם. היא מתארת תהליכים המתרחשים בעולמות רוחניים ובספירות הגבוהות, בעולם המזלות והיכלות המלאכים, וכיצד ביכולתנו להשפיע על תהליכים אלה. כל תחום בו עוסקת הקבלה מקבל מימד רוחני מרתק, הנוטה אל ההפשטה ואל הקסם המסתורי של העולמות העליונים. לימוד הקבלה מפתח מודעות עצמית גבוהה. האדם הלומד קבלה, לומד להכיר את כוחות הנפש, השכל והרגש הפועלים בו, ולנצל אותם לתכלית של התפתחות אישית והרמונית, באופן שמשפיע לטובה על הישגיו הגשמיים והרוחניים. הקבלה מלמדת כיצד יכול כל אדם להוסיף משמעות רוחנית וקוסמית לכל פרט מחיי היום-יום שלו, וע"י כך להפוך כל יום שגרתי ליום חשוב ומיוחד.

# data[].attributes.headline
סוגייה מעולם הקבלה

# data[].attributes.subject
סוגייה מעולם הקבלה

# data[].attributes.body
המקובלים טוענים כי במציאות הרוחנית זמן ומקום אינם קיימים כלל. מהי אם כך מקורה של תחושת ה"זמן" באדם?

האדם מרגיש את עצמו חי במציאות מסוימת, שמהווה חלק מהאור הכללי הנמצא מחוצה לו. תחושת המציאות שלו תלויה בכלים שיש לו בכדי להרגיש אותה. למשל, כל אחד מאיתנו כנראה נתקל פעם במושג "העיר ירושלים" ויודע על מה מדובר. אך אם נשאל אותו: "העיר ירושלים - מהי בשבילך?" נקבל תשובות שונות, לפי כלי החישה שיש לכל אחד.
בנוסף לכלים ה"רגילים" הללו, כל אדם יכול לפתח כלים רוחניים ולהרגיש בעזרתם מציאות רוחנית. כאשר הוא עושה זאת ומתעלה למדרגה רוחנית, המציאות שהוא חווה משתנה, וכתוצאה מכך הוא מתחיל להעריך את המושגים של זמן ומרחב בצורה שונה לגמרי. יחד עם הרגשה זו, הוא מתחיל להבין שזמן הוא תוצאה של מוגבלות כלי הקליטה שלו.

# data[].attributes.headline
קטע נוסף בקבלה- חלומות בעולם הקבלה

# data[].attributes.subject
קטע נוסף בקבלה- חלומות בעולם הקבלה

# data[].attributes.body
הרמב"ם (רבי משה בן מימון – מאה ה-12 לספירה), מגדולי חכמי ישראל, חקר במשך שנים את נושא החלומות, וכמוהו עשו חכמי הקבלה היהודית – כולם ראו בחלום אירוע חשוב בחיי הנפש של האדם. הרמב"ם טען שמהות הנבואה בחלום: כל המידע מגיע אל האדם באמצעות החלום.

על פי הקבלה היהודית היקום מחולק בצורה היררכית לארבע עולמות: אצילות, בריאה, יצירה ועשייה. מידע מועבר בין העולמות השונים עד שהוא מגיע אל האדם. בני האדם קולטים מידע רק מהעולמות ה"תחתונים": בריאה ויצירה.
לפעמים החלומות שאנשים חולמים הם חלומות נבואיים כלומר חלק מהחלומות מתגשמים במציאות כביכול וזה קורא אלא אם עם האדם מגיע לעולם העשייה בחלום ואז החלום שלו הוא חלום נבואי

# data[].attributes.headline
לקריאה נוספת

# data[].attributes.subject
לקריאה נוספת

# data[].attributes.body
http://www.kab.co.il/kabbalah/%D7%9E%D7%94%D7%99-%D7%A7%D7%91%D7%9C%D7%94

# data[].attributes.body
https://www.hidabroot.org/video/55160

# data[].attributes.attachment_link.title
טופס ללא כותרת

# data[].attributes.headline
הלכות השבת עוסקות בעצם ב-ל"ט אבות מלאכה (ובהתפתחות שלהם בעקבות התקדמות הטכנולוגיה) אשר אסורות בעשייה בשבת, רוב האיסורים מקורם מהתורה שבע"פ אבל חלקן גם מהתורה, לדו'ג איסור הדלקת אש בשבת. אבות המלאכה נגזרו מעבודות המשכן שנעשו במקרא, אי שמירת האיסורים נחשב בגדר חילול שבת

# data[].attributes.subject
הלכות השבת עוסקות בעצם ב-ל"ט אבות מלאכה (ובהתפתחות שלהם בעקבות התקדמות הטכנולוגיה) אשר אסורות בעשייה בשבת, רוב האיסורים מקורם מהתורה שבע"פ אבל חלקן גם מהתורה, לדו'ג איסור הדלקת אש בשבת. אבות המלאכה נגזרו מעבודות המשכן שנעשו במקרא, אי שמירת האיסורים נחשב בגדר חילול שבת

# data[].attributes.headline
איך התחיל האיסור על אי עשיית מלאכה בשבת

# data[].attributes.subject
איך התחיל האיסור על אי עשיית מלאכה בשבת

# data[].attributes.body
איסור מלאכה בשבת התחיל בסיום בריאת העולם, ביום השביעי שבו אלוהים שבת מכל מלאכתו ונח. "וַיְכַל אֱלֹהִים בַּיּוֹם הַשְּׁבִיעִי, מְלַאכְתּוֹ אֲשֶׁר עָשָׂה; וַיִּשְׁבֹּת בַּיּוֹם הַשְּׁבִיעִי, מִכָּל-מְלַאכְתּוֹ אֲשֶׁר עָשָׂה.  גוַיְבָרֶךְ אֱלֹהִים אֶת-יוֹם הַשְּׁבִיעִי, וַיְקַדֵּשׁ אֹתוֹ:  כִּי בוֹ שָׁבַת מִכָּל-מְלַאכְתּוֹ, אֲשֶׁר-בָּרָא אֱלֹהִים לַעֲשׂוֹת"

# data[].attributes.headline
5 אבות מלאכה שנאסרו בשבת

# data[].attributes.subject
5 אבות מלאכה שנאסרו בשבת

# data[].attributes.body
1. גוזז - גזיזת צמר
2. כותב - כתיבת שם בעל שתי אותיות
3. קורע - פרימת שתי תפירות לצורך תפירה מחודשת
4. מעבד - המלחת ועיבוד עור בהמה
5. טוחן - טחינת גוף עבה שגדל בקרקע לחלקים דקים

# data[].attributes.headline
אבות מלאכה שהשתנו בעקבות התפתחות הטכנולוגיה.

# data[].attributes.subject
אבות מלאכה שהשתנו בעקבות התפתחות הטכנולוגיה.

# data[].attributes.body
1. גוזז -  ניתוק דבר המחובר לגוף האדם: שערות, ציפורניים, עור יבש ועוד
2. קורע - הפרדת בדים ודפים דבוקים.
3. טוחן - פירור גוש עפר לחול
4. הבערת אש - איסור הדלקת מכשירי חשמל

# data[].attributes.headline
מה היא ספירת עומר?

# data[].attributes.subject
מה היא ספירת עומר?

# data[].attributes.body
ספירת העומר היא מצווה ביהדות המופיעה בתורה לספור כל יום במשך 49 ימים החל מהקרבת קורבן העומר. ביום החמישים של הספירה חוגגים את חג השבועות, שנקרא כך על שם שבעת השבועות של הספירה. ספירת העומר היא גם כינויה של תקופה זו, שבה חלה מצוות הספירה.

# data[].attributes.headline
מנהגי אבלות בעומר

# data[].attributes.subject
מנהגי אבלות בעומר

# data[].attributes.body
בין פסח לעצרת, הוא כינוי לתקופה שבין חג הפסח לחג השבועות (הנקרא גם עצרת), בהקשר למנהגים (חלקם מכונים גם מנהגי אבלות) שקיימים באותה תקופה. יש המכנים ימים אלו בהקשר לאותם מנהגים "ימי הספירה", שבהם סופרים את ספירת העומר.
לפי מנהגי אבלות:
אסור לשאת אישה
אסור להסתפר ולהתגלח
אסור לשמוע מוזיקה
אסור לרקוד
לספור כוכבים בלילות

# data[].attributes.body
https://judaism.walla.co.il/item/2739651

# data[].attributes.headline
מתי מותר לעשות את מה שאסור במנהגי אבלות?

# data[].attributes.subject
מתי מותר לעשות את מה שאסור במנהגי אבלות?

# data[].attributes.body
חתונה: המוזמן לחתונה בזמן שהוא נוהג מנהגי אבלות, מותר לו להגיע כדי לשמח חתן וכלה והוא הדין לכל שמחת מצווה, ואמנם אם יודע באותה השנה שעתיד להיות בשמחה בזמן שנוהג אבלות, עדיף שינהג בשנה זו לפי מנהג האבלות האחר .
גילוח ותספורת: מותר וראוי להתגלח ולהסתפר לכבוד יום העצמאות ויום ירושלים, וכן מותר הגילוח בימים אלו עצמם.
בידור(מוזיקה ובילוי):אין להחמיר במוסיקת רקע ששומע אדם במהלך נסיעה וכדומה, כיוון שאין מטרת השמיעה להביא לשמחה יתירה אלא לסייע בנהיגה ובכל מקרה יש להקפיד שלא לשמוע ב-Full Volume כיוון שאז כבר לא ניתן להגדיר זאת כמוסיקת רקע.
שירים שקטים, ניתן להקל בשמיעתם כיוון שאינם מביאים לשמחה יתירה, אלא לרגיעה והתרגשות רוחנית ואלו דברים שלא נאסרו כלל.
שירי קודש, מותרים בכל מקרה, כיוון שמעולם לא נאסרו בגזירת האבלות הבסיסית של שמיעת שירים לאחר חורבן הבית, ומטרתם להביא לעילוי רוחני ולא רק לשמחה ובידור.

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/forms/d/e/1FAIpQLSd6UPWf1VXwq2NJXOPrgwAifv6FaEBfqfmksRAaCxfsm5swwQ/viewform?usp=sf_link

# data[].attributes.body
מה יעשה אדם אשר טעה בספירת הימים ולא תיקן עד אותו סוף יום?
ימשיך לספור ללא ברכה בשאר הימים כי גם זו נחשבת מצווה.

# data[].attributes.body
בהצלחה!

# data[].attributes.headline
מהן הלכות חלב ובשר?

# data[].attributes.subject
מהן הלכות חלב ובשר?

# data[].attributes.headline
מה זה בעצם משנה תורה?

# data[].attributes.subject
מה זה בעצם משנה תורה?

# data[].attributes.body
משנה תורה או בשמו המלא משנה תורה לרמב"ם. הוא חיבור הלכתי מונומנטלי שכתב הרמב"ם בגיל 32. רמב"ם החל לכתוב את "משנה תורה" בשנת 1177, ועסק בכתיבתו עשר שנים. חיבור משנה תורה מורכב מהקדמה ולאחריה ארבעה עשר חלקים ("ספרים"). כל חלק ("ספר") נחלק לקובצי הלכות (נושאים), וקובצי ההלכות נחלקים לפרקים. כל פרק מחולק ל"הלכות קטנות" (קטעים). מקובל לקרוא לכל קטע "הלכה". בדפוסים מוספרו ההלכות, כך שציטוט או הפניה לספר תהיה לדוגמה: ספר המדע, הלכות דעות, פרק א, הלכה א.

# data[].attributes.headline
 מאפיינים ותכונות

# data[].attributes.subject
 מאפיינים ותכונות

# data[].attributes.body
בספר "משנה תורה" בולטים חמישה מאפיינים מרכזיים, המבוססים על דברי רמב"ם בהקדמתו לספר המצוות ולמשנה תורה,  ואלו הם:
1.ניסוח פסקני ותמציתי
2.סידור ומיון ההלכה
3.היקף הספר-(הספר נועד להקיף את כל התורה כולה, את כל ההלכות והמצוות)
4.בהירות הלשון והסגנון
5.שילוב ההלכה והפילוסופיה

# data[].attributes.headline
היו גם התנגדויות רבות למשנה וכמה מהסיבות הן.

# data[].attributes.subject
היו גם התנגדויות רבות למשנה וכמה מהסיבות הן.

# data[].attributes.body
1.הרמב"ם לא ציין את המקור להלכות שכתב ובשל כך נוצר קושי בקבלת פסיקותיו. ואכן, הלכות רבות בספר מבוססות על החלטות של הרמב"ם שמקורן לא ברור
2.הרמב"ם מציג את ספרו כספר פסיקה המקיף את כל התורה שבעל פה - מתמצת ומסכם את כולה לספר אחד, כך שלא ילמדו יותר את כל התורה שבע"פ אלא רק את ספרו ומכאן שמו - משנה תורה.
3.שיטתו של הרמב"ם עוררה כעס רב, בעיקר מצד מנהיגים שלא קיבלו את סמכותו האישית.

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=9u_3VVjjJ7A

# data[].attributes.body
ספר המשנה ברורה הוא למעשה פירוש על חלק אורח חיים בשולחן ערוך, העוסק בהלכות יום יום. והוא בא לבאר ולהוסיף על דברי השולחן ערוך. וכן להכריע ולפסוק הלכה בנושאים הנידונים בשולחן ערוך על בסיס הספרות ההלכתית לאורך הדורות.

הספר כולל ששה חלקים וכתיבתו ארכה כשלושים שנה (עריכתו הסתיימה בי"ט בחשוון תרס"ז).

הספר משמש כספר בסיסי בהלכה לכל עדות ישראל, ובעיקר ביהדות אשכנז. הספר נדפס לפי הוראת המחבר יחד עם החיבורים "באר היטב" ו"שערי תשובה".

# data[].attributes.headline
מה זה משנה ברורה 

# data[].attributes.subject
מה זה משנה ברורה 

# data[].attributes.body
משנה ברורה הוא חיבור הלכתי של רבי ישראל מאיר הכהן מראדין  ונחשב לאחד מחיבורי ההלכה המרכזיים והחשובים ביותר, בעיקר בעדות אשכנז.

# data[].attributes.headline
ששת החלקים של הספר 

# data[].attributes.subject
ששת החלקים של הספר 

# data[].attributes.body
החיבור כלל בהדפסתו ששה כרכים. כמו כן ברוב המהדורות החדשות, הוא מודפס במתכונת הזאת.

חלקים א-ב - הלכות השכמת הבוקר, תפילין, ציצית, דיני תפילות היום, דיני בית הכנסת ודיני ברכות.
חלק ג - הלכות שבת.
חלק ד - הלכות עירובין וראש חודש.
חלק ה - הלכות פסח ויום טוב.
חלק ו - הלכות חול המועד, צומות, ראש השנה, יום כיפור, סוכות, חנוכה ופורים.

# data[].attributes.body
https://goo.gl/forms/pe7NiOuN3xk2L7Mv2

# data[].attributes.attachment_link.title
שולחן ערוך.jpg

# data[].attributes.body
שולחן ערוך

שולחן ערוך הוא ספר הלכות, דינים, ומנהגים הנפוץ ביותר שכתב ר' יוסף קארו בצפת באמצע המאה ה- 16 ונדפס לראשונה בוונציה במהלך שנת 1565 . הספר התקבל כספר יסוד הלכתי ובעיקר אחרי שנוספו לו הערות ותיקונים לפי מנהגי אשכנז שנכתבו בידי   ר' משה איסרליש.

שולחן ערוך נחשב ל"ספר קצר" המסכם את ספרו הגדול של קארו-בית יוסף.

מבנה

שולחן ערוך כולל את הדינים וההלכות בארבעה תחומי חיים מרכזיים, ומכאן חלוקתו לארבעה חלקים (ארבעה "טורים") שהם:

טור אוֹרַח חיים - כשמו כן הוא, עוסק בדינים, הלכות ומנהגים הקשורים לחיי היומיום של היהודי - מן ההשכמה בבוקר ועד שנת הלילה - לאורך השנה. חלק זה כולל הלכות, תפילות  וברכות, דיני חגים, מועדים וימי צום וזיכרון.

טור יורה דעה  - עוסק בדיני איסור והיתר, הלכות שחיטה, דיני כשרות, הלכות עבודה זרה, הלכות ריבית ועוד עניינים שבהם נדרשת פסיקתו של רב.

טור אבן העֵזֶר  - מפרט הלכות, דינים ומנהגים הנוגעים ליחסים שבין איש לאשתו ולענייני משפחה ואישות ועוד...

טור חושן משפט - כולל דיני ממונות, מקח וממכר ועניינים שבין אדם לחברו. טור זה פותח בהרכב בתי המשפט, סדרי הדין ודיני הראיות, ומסיים בהלכות נזיקין: גניבה, גזילה, וחבלה.

חלוקה זו מבוססת על ספר הטורים שנכתב בספרד כ-200 שנה קודם.

רוב הדינים וההלכות בשולחן ערוך תואמים את פסקי רמב"ם בספרו מִשְׁנֵה תורה, שנכתב כ- 450 שנה קודם לכן .קארו התבסס בראש ובראשונה על רמב"ם, שהיה בעיניו גדול הפוסקים. השפעתו של מִשְׁנֵה תורה על שולחן ערוך ניכרת גם בלשון ובסגנון: כשליש מן הניסוחים בשולחן ערוך לקוחים - כמעט כלשונם - מתוך מִשְׁנֵה תורה, עם קיצורים ובהשמטת הנימוקים וההסברים שמביא רמב"ם.

מטרת השולחן ערוך

שולחן ערוך הוא  ספר חוקים מפורט ומקיף המסודר לפי נושאים, ומטרתו להציג את שלל הדינים ופרטי הפרטים של ההלכה היהודית באופן מדויק וברור

משמעות שם הספר

מטרתו של שולחן ערוך הוא להציג את ההלכה היהודית באופן מדויק וברור, ומכאן שמו של  הספר שולחן ערוך מבוסס על דברי חז"ל שהשתמשו במטאפורה של שולחן ערוך בכדי להמחיש את האופן המסודר שבו מסר משה רבנו לבני ישראל את החוקים וההלכות.

# data[].attributes.body
בְּרָכָה היא תפילה קצרה שנאמרת בזמן קיוםמצווה, מועד או חוויה יוצאת-דופן בחייו של אדם. קיימת חובה על פי התורה היהודית, לברך עלאכילה. הברכה הדתית כוללת את המילים "ברוך אתה ה'", ומכילה דברי שבח, הודאה או בקשה לה'. המצווה לברך היא אחת משבע מצוות דרבנן.

# data[].attributes.body
לפי הרמב"ם, הברכות נחלקות לשלוש קבוצות[7]:

ברכות הנהנין - ברכות שבח והודאה לאל על הנאות חושיות - על המזון (לפני האכילה ולאחריה) ועל ריחות בשמים.

ברכות המצוות - ברכות הנאמרות טרם עשייתמצווה, על מנת להודות לה' על התורה והמצוות שנתן.

ברכות שבח, הודאה ובקשה - ברכות שבהם משבחים את ה' ומודים לו על האופן שבו הוא מנהיג את העולם ואת עם ישראל. לפי הרמב"ם[7], ברכות אלה נתקנו כדי "לזכור את הבורא תמיד וליראה ממנו".

ברכות השבח וההודאה כוללות את הברכות הבאות:

ברכות הראייה - ברכות על ראיית תופעות טבע, כגון ברקים ורעמים, ים והרים; על ראיית מקומות מיוחדים, כגון מקום שנעשו בו נסים לעם ישראל; על ראיית חבר לאחר זמן ממושך; ועוד.

ברכות השחר שנאמרות לאחר ההשכמה בבוקר.

ברכות התפילה - הברכות המרכיבות את תפילת שמונה עשרה, ברכות קריאת שמע, ועוד.

ברכת שהחיינו - ברכה המבטאת התחדשות מזמן לזמן. נאמרת בחגים או על דבר חדש, כגון בגד או פרי חדש.

ברכת הגומל - נאמרת לאחר הצלה מסכנה.

ברכת "ברוך דיין האמת" - נאמרת על בשורה רעה

# data[].attributes.headline
מה זה דיני ממונות-בכלליות

# data[].attributes.subject
מה זה דיני ממונות-בכלליות

# data[].attributes.body
דיני ממונות הם תחום נרחב שבעזרתו ניתן לדעת איך לנהוג במצבים מסויימים הקשורים לממון(רכוש)
דינים אלו הם מורכבים ומקיפים כמות גדולה של תחומים:יחסי שותפות ושכנות, יחסי מזיק וניזק וכו..
בניגוד להלכה רגילה, שאדם שואל את הרב , ובו הוא רשאי לשאול אדם אחר המוסמך לפסוק ואינו חייב לפנות לבית הדין, בדיני ממונות על בית דין הפוסק להיות בן הרכב של שלושה דיינים
כמו כן, בניגוד לאיסורים בהם עד אחד מספיק,בדיני ממונות צריך שיהיו שני עדים.

# data[].attributes.headline
חוק דיני ממונות

# data[].attributes.subject
חוק דיני ממונות

# data[].attributes.body
הצעת חוק דיני ממונות(2011), היא הצעת חוק שיזם משרד המשפטים, במטרה לאחד את עשרים וארבעה החוקים העיקריים במשפט האזרחי תחת מטריה אחת.
עיקרי החוק:
(1) הבטחת צדק, הגינות וסבירות;(2) קידום ביטחון, ודאות ויעילות במשפט;(3) התאמה בין הסדרי המשפט האזרחי;(4) שמירה על זכויות מוקנות;(5) הגנה על ציפיות והסתמכות ראויות של הצדדים.

# data[].attributes.body
מה היא משנה ברורה?

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/forms/d/1_3tFh8YjpbcZMph6KonBDE-OnrGxLLtJ7N5pE_uLPcg/edit

# data[].attributes.headline
הידעתם???? (קטע רשות)

# data[].attributes.subject
הידעתם???? (קטע רשות)

# data[].attributes.body
מסתבר שכבר במאה ה-17 הגיע מפולין לתימן פירושו של הרמ"א לספר "שולחן ערוך".
וכיצד הגיע פירוש זה, שנכתב בפולין, לתימן שבחצי האי ערב?
באמצעות שליחים, סוחרים יהודים - ובהם סוחרים שהגיעו לתימן מארצות אשכנז. ועל כך מעיד ישראל הכהן בספר שכתב בתימן בשנת 1619: "אנשים סוחרים מארץ אשכנז ומארץ ספרד הביאו ספרים רבים וטובים".
כך מופיעים פסקי ההלכה של הרמ"א בספר שנכתב בתימן במאה ה-17.

# data[].attributes.body
הרמ"א חיבר ספר " שו"ת הרמ"א " ,
שאלות ותשובותיו בענייני הלכה.
עיינו בספר בצורה דיגיטלית :

# data[].attributes.attachment_link.title
שו"ת הרמ"א / איסרלש, משה בן ישראל (רמ"א) / ת"ע - אוצר החכמה

# data[].attributes.headline
מי היה הרמ"א ?

# data[].attributes.subject
מי היה הרמ"א ?

# data[].attributes.body
רבי משה בן ישרליש נודע בכינוי הרמ"א", הרמ"א היה פוסק, ראש ישיבה, מקובל ופילוסוף. גדול פוסקי אשכנז במאה ה-16. נכתב כי הרמ"א נפטר בשנת של"ג בל"ג בעומר, אבל תלמידו של הרמ"א רבי דוד גנז כותב בספרו צמח דוד, וכן בספר עיר הצדק של יחיאל צונץ על פי הרשום במצבה, כי נפטר בשנת של"ב (1572).

באשר לשנת לידתו, ידועה האגדה לפיה הרמ"א חי 33 שנה, נפטר בל"ג בעומר (היום השלושים ושלושה בספירת העומר שחל בי"ח באייר). נולד בקרקוב, פולין.

חיבר חיבורים רבים בהלכה, אך מפעלו הגדול שסמכותו הוכרה לדורות בקרב יהודי אשכנז, היה כתיבת חיבורו ההלכתי "המפה". חשיבותו של חיבור זה היא בהגהות על ה"שולחן ערוך" של רבי יוסף קארו ובהתאמות שנכללו בו, על-פי המסורות הנבדלות של קהילות אשכנז.

# data[].attributes.body
המפה הוא חיבורו החשוב ביותר של הרמ"א, ובו תוספות והתאמות לספר "שולחן ערוך" שכתב רבי יוסף קארו על-פי עדות אשכנז. חיבור זה התקבל בקהילות אשכנז כפסקי ההלכה החשובים ביותר, וכל אחרוני אשכנז התייחסו אליו.

ספריו המרכזיים של הרב קארו, פירוש 'בית יוסף' על הטור ולאחר מכן השולחן ערוך זכו כבר בימיו לתפוצה רבה והעמידו בסכנה את המסורת האשכנזית. כדי להגן על מסורת זו מצד אחד, ומצד שני לא לפגוע בהסכמה הרחבה לשולחן ערוך, כתב הרמ"א את הפירוש 'דרכי משה' על הטור, ואת המפה על השולחן ערוך. בניגוד לרב קארו, המתבסס בעיקר על הרי"ף, הרא"ש והרמב"ם, מביא הרמ"א בספריו אלה את דברי הפוסקים האשכנזיים ואת מנהגי קהילות אשכנז. על פי עדותו בהקדמתו לספרו על הבית יוסף, החל הרמ"א לכתוב בעצמו ספר פסיקה מסכם עוד קודם שידע על ספרו של רבי יוסף קארו. לאחר שנודע לו על ספרו של הרב קארו, גנז את ספרו שלו כדי שלא תרבה מחלוקת בישראל. במקום להוציא ספר פסיקה כתב את השגותיו על השולחן ערוך, המודפסות כאמור בתוך השולחן ערוך עצמו. כך נוצר ספר פסיקה אחיד לעם ישראל.

# data[].attributes.headline
באיזה תקופה חיי הרמ"א.

# data[].attributes.subject
באיזה תקופה חיי הרמ"א.

# data[].attributes.body
שחיטה ביהדות היא מצווה ההמכשירה את הבהמה, חיה או עוף טהורים - לאכילה או לקורבן לה׳, על ידי נטילת חייהם, באמצעות חיתוך הצוואר שלהם בסכין על פי הלכות שחיטה.

# data[].attributes.headline
אילו חיות כשרות לשחיטה?

# data[].attributes.subject
אילו חיות כשרות לשחיטה?

# data[].attributes.body
בכדי שהבעח יוגדר ככשר לשחיטה חייבים להתקיים בו התנאים הללו:
-בהמה מעלת גרה, מפריסת פרסה ושוסעת שסע.
-עוף טהור (הלא מצוין בעופות האסורים)

# data[].attributes.headline
הלכות השחיטה.

# data[].attributes.subject
הלכות השחיטה.

# data[].attributes.body
ישנן 5 הלכות עיקריות שפוסלות את השחיטה שהגמרא מלמדת:
1.שהייה- הפסקת פעולת השחיטה למשך זמן מסוים.
2.דרסה- הפעלת כוח עם הסכין על הצוואר ולא חיתוך באמצעות הולכה והובאה של הסכין קדימה ואחורה.
3.חלדה- החדרת הסכין מצידי הצוואר בין הקנה לוושט במהלך השחיטה וחיתוכם כלפי חוץ. או הסתרת הסכין על ידי עצם כולשהו.
4.הגרמה- שחיטה מעל או מתחת למקום השחיטה בקנה או בוושט.
5.עיקור- עקירת הקנה והוושט ממקום חיבורם או קריעתם במקום חיתוכם. או שחיטתם בסכין פגועה(סכין פגוע גורמת לקריעת הקנה והוושט).

# data[].attributes.body
לפני פעולת השחיטה השוחט מברך:
"בָּרוּךְ אַתָּה ה' אֱלֹהֵינוּ מֶלֶךְ הָעוֹלָם אֲשֶׁר קִדְּשָׁנוּ בְּמִצְוֹתָיו וְצִוָּנוּ עַל הַשְּחִיטָה".

# data[].attributes.headline
סכין השחיטה-חלף

# data[].attributes.subject
סכין השחיטה-חלף

# data[].attributes.body
על פי ההלכה השחיטה מבוצעת על ידי שיסוף הצוואר של הבעל חיים בעודו חיי בסכין חדה וחלקה מפגימות הנקראת חלף.

# data[].attributes.headline
הלכות השחיטה- צפו מ0:00 ל2:04 ומ3:07 עד סוף הסרטון.

# data[].attributes.subject
הלכות השחיטה- צפו מ0:00 ל2:04 ומ3:07 עד סוף הסרטון.

# data[].attributes.attachment_link.title
תקציר הלכות שחיטה שחיטה כהילכתה