# data[].attributes.body
Lyhyt palaute. Yhteenveto on hyväksytty, selkeä ja helppolukuinen. Demostroinnissa (saatte nuken ja pyydän teitä käymään läpi
*potilaan tunnistaminen (mikä sinun nimesi on? / ranneke)
*pistopaikat (paikan valinta)
* lääkkeen ja välineiden käyttökelpoisuuden varmistaminen
*pistokulma ( 90/ 45 astetta, mitten väline vaikuttaa)
*tekniikka / desinfiointi( kädet, pistopaikka,hoitotilanteissa), poimutus
* potilasohjaus, tarkkailu ja dokumentointi
* jätteiden käsittely

# data[].attributes.body
S.C- INJEKTIOON LIITTYVÄT YDINKÄSITTEET

Tärkeitä subkutaaniseen- injektioon liittyviä ydinkäsitteitä ovat mm. s.c, turvaruisku, insuliinikynä sekä lagenula. Seuraavissa kappaleissa niistä hieman lisää.

S.c.
Ihonalainen eli subkutaaninen- injektio.

Turvaruisku

Turvaruiskua käytettäessä pistotapaturman vaara pienenee. Injektion antamisen jälkeen turvaruisku vetää neulan sisään, jolloin neulan poistaminen helpottuu ja on turvallisempaa. Turvaruisku on aina kertakäyttöinen. (Tammed n.d.)
N

Insuliinikynä

Insuliinikynä on kynän kaltainen insuliinin annosteluväline. Kynään kuuluu neula, annostelumekanismi sekä insuliinisäiliö. Kyniä on kahdenlaisia, vaihtoampullilla täytettäviä ja esitäytettyjä. Insuliinikynän neula on kertakäyttöinen ja tulee vaihtaa uuteen steriiliin neulaan jokaisen pistokerran jälkeen. Avattu insuliinikynä säilyy huoneenlämmössä, kylmän insuliinin pistäminen on kivuliaampaa. Avaamaton kynä säilytetään jääkaapissa. (Diabetesliitto n.d.) Insuliinikynä on aina henkilökohtainen. Kynät on suunniteltu yksinkertaisiksi ja siten, että jokainen osaa ja voi käyttää insuliinikynää myös itse kotona.

Lagenula

Eli nestemäisen lääkkeen ruiskepullo. Lagenula sisältää useampia annoksia lääkettä, tavallisesti lääkevalmistetta on pullossa 5-50ml. Avatussa lagenulassa lääkevalmiste säilyy 1-3vrk, jonka vuoksi lagenulaan merkataan aina avaamispäivä. Lagenulasta lääkettä otetaan neulan avulla. Lagenulan korkin poistamisen jälkeen on tärkeää muistaa desinfioida kumitulppa, jonka läpi neula menee lääkettä otettaessa. (Puistola & Seppälä 2005.)

SUBKUTAANISEN INJEKTION ANTOTAVAN ETUJA JA HAITTOJA

Ihonalaisessa kudoksessa on vähän verisuonia, joten lääkkeen vaikutus alkaa hitaasti ja kestää pitkään. Nopeimmillaan vaikutus saavutetaan alle puolessa tunnissa. Lääkkeen imeytyminen ihon alta r iippuu pistokohdan verenkierto-ominaisuuksista esimerkiksi ääreisverenkierron. Esimerkiksi elvytystilanteissa tai potilaan ollessa sokissa ei siis kannata käyttää ensisijaisesti ihonalaista injektiomuotoa. Iholla on erityisen paljon tuntohermoja, joten potilas voi kokea ihonalaisen injektion herkästi kivuliaana.

Jotkin lääkeaineet hajoavat tai muuttuvat ruoansulatuskanavassa epäaktiivisiksi tai eivät imeydy suolen läpi, joten ne on laitettava ruiskeena eli injisoida. Näistä lääkkeistä esimerkkinä hepariini ja leptiini. (Puistola 2005)

Pistoskohdan ihomuutokset, ihoreaktiot ja allergiset reaktiot pistoskohdassa

Jos pistät insuliinia liian usein samaan ihokohtaan, voi tapahtua joko ihonalaisen rasvakudoksen kuihtumista (lipoatrofia) tai paksunemista (lipohypertrofia). Näillä alueilla ei lääkeaine vaikuta toivotulla tavalla. Vaihda pistoskohtaa joka pistoskerralla näiden ihomuutosten estämiseksi.

Oireita voivat olla punoitus, epätavallisen voimakas pistokseen liittyvä kipu, kutina, nokkosihottuma, turvotus tai tulehdus. Ne voivat levitä pistoskohdan ympärille. Vähäisemmät lääkeaineisiin liittyvät reaktiot häviävät yleensä muutamassa päivässä tai muutamassa viikossa. ( Ilanne-Parikka 2017)

MILLAISIA LÄÄKKEITÄ TÄLLÄ ANTOTAVALLA ANNOSTELLAAN, MAX. ANNOS JA PISTOPAIKAT

Erilaisia ihon alle pistettäviä lääkkeitä on muun muassa: Insuliinit diabeteksen hoitoon, verenohennuslääkkeitä kuten Klexane®, joitain hormonivalmisteita kuten NeoRecormon® ja kivunlievityksessä esimerkiksi OxyNorm®  (Lääkeinfo n.d.) tai Morphin® (Duodecim 1992).

Subkutaanisessa injektiossa enimmäislääkemäärä voi olla vain 2ml. Pistopaikkaa on hyvä välillä vaihdella jos potilas saa ihonalaisia injektioita toistuvasti.

Subkutaaninen eli ihonalainen injektio annetaan olkavarren, reiden, pakaran tai vatsan alueen ihon alle. Olkavarsi ja vatsan alue ovat kuitenkin yleisimmät (HAMK n.d.).

TARVITTAVA VÄLINEISTÖ

- Steriili ruisku

- Neulat lääkkeen ottamista ja antamista varten. Pienet neulat (23G—27G) ovat erinomaisia pistoksiin ihon alle ja ihoon (Mediq n.d.).

- Injektionestepullo(t) (Fimea 2015).

- Ihon desinfiointiin alkoholipitoinen desinfiointiaine

- Tehdaspuhtaat nitriilikäsineet

- Puhdistuslappuja

- Pistojätteille suunniteltu särmäjäteastia, käytettyjen neulojen turvallista hävittämistä varten

Ruiskujen ja neulojen pakkauksista on tarkistettava, että paketit ovat ehjiä ja päiväystä on vielä jäljellä. Ruiskut ja neulat ovat steriilit, kun paketit ovat ehjät ja päiväys ei ole mennyt vanhaksi. Välineitä on myös käsiteltävä asianmukaisesti, jotta infektioriskiä pei synny. (Laaksonen 2015.)

TURVALLISEN LÄÄKEHOIDON TOTEUTUS S.C- INJEKTIOSSA

Kuten kaikissa lääkkeiden antotavoissa, myös sc- injektion antamisessa on hyvä noudattaa seitsemän O:n sääntöä:

˚ Oikea lääke                             ˚ Oikea annos                          ˚ Oikea antotapa

˚ Oikea antoaika                       ˚ Oikea potilas                         ˚ Oikea potilaan ohjaus

˚ Oikea dokumentointi

Myös lääkkeen käyttökelpoisuus tulee varmistaa. Jos lääke otetaan lagenulasta, tulee siihen merkitä pakkauksen avauspäivä, vaihtoehtoisesti käy myös ad- merkintä (Soisalo & Ylikoja 2013).

Aseptiikka: Kädet tulee pestä ja desinfioida ennen pistoksen valmistelua, kun lääke on valmiina ruiskussa, kädet desinfioidaan vielä ennen pistoksen antamista. Lääkettä lagenulasta otettaessa, tulee lagenulan kumitulppa desinfioida. Lääke otetaan ruiskuun ampullasta tai lagenulasta eri neulalla, kuin millä se pistetään potilaalle. Valmiin insuliinikynän neula tulee poistaa ja vaihtaa uuteen jokaisen pistoksen jälkeen. Käytetyt neulat laitetaan välittömästi särmäisjäteastiaan. Neuloja ei tule koskaan hylsyttää, pistotapaturmien välttämiseksi.

Välineiden valinta: Välineiden valintaan vaikutta se, että ihon alle annetavan pistoksen määrä on yleensä vain noin 2 millilitraa. Tämän vuoksi tulisi valita mahdollisimman pieni ruisku, 1-2ml. Ihon alle annettavaa pistosta varten valitaan neula, joka on kooltaan 23-25G, eli pituudeltaan noin 16-30mm. (Puistola & Seppälä 2005).

LÄHTEET:

Diabetesliitto. Diabetes. Tyypin 1 diabetes. Haettu 14.3.2018 osoitteesta https://www.diabetes.fi/diabetes/tyypin_1_diabetes/insuliinit_ja_annosteluvalineet

Fimea (2015). Opas pistohoitoon. Haettu 16.3.2018. osoitteesta https://www.fimea.fi/documents/160140/1315901/Strensiq+Injection+Guide+FIN+Parents+INDD+01-006_2015-12.pdf/d129cd85-ca1c-4348-a4e2-39b4e18e9631

Ilanne-Parikka (2017) Tyypin 1 diabetes:insuliinihoito. Haettu 14.03.2018 osoitteesta: https://www.diabetes.fi/files/9035/Ilanne-Parikka_T1D_insuliinihoito_Duodecim_2017.pdf

Laaksonen, E-N. (2015). Turvallinen metotreksaatin annostelu ja pistäminen. Opinnäytetyö. Hoitotyön koulutusohjelma. Lahden ammattikorkeakoulu. Haettu 16.3.2018. osoitteesta https://www.theseus.fi/bitstream/handle/10024/99302/Laaksonen_Elli-Noora.pdf?sequence=2&isAllowed=y

Lääkeinfo (2016). Oxynorm injektio-/infuusioneste, pakkausseloste. Haettu 14.3.2018 osoitteesta https://laakeinfo.fi/Medicine.aspx?m=445&d=2087169&i=MUNDIPHARMA_OXYNORM_OXYNORM+injektio%2Finfuusioneste%2C+liuos+10+mg%2Fml

Lääkeinfo (2018). Neorecormon injektioneste, pakkausseloste. Haettu 14.3.2018 osoitteesta https://laakeinfo.fi/Medicine.aspx?m=3418&i=ROCHE_NEORECORMON

Mediq (n.d.). Tuoteluettelo. Terveydenhuollon laitteita ja tarvikkeita tarjoava sivusto. Haettu 16.3.2018. osoitteesta http://tuoteluettelo.mediq.fi/n342763/terumo-injektioneulat

Puistola, H. & Seppälä, K. (2005). Lääkehoidon verkkokurssi, Moodle. Hämeen Ammattikorkeakoulu. Haettu 14.3.2018 osoitteesta: http://eosaaja.hamk.fi/oppimisaihiot/koulutusohjelmat/laakehoito/farmakologia/injektioidenantaminen.htm

Puistola, H. & Seppälä, K. (2005). Lääkehoidon verkkokurssi, Moodle. Hämeen ammattikorkeakoulu. Haettu 14.3.2018 osoitteesta: http://eosaaja.hamk.fi/oppimisaihiot/koulutusohjelmat/laakehoito/farmakologia/injektiovalineet.htm

Puistola, H. & Seppälä, K. (2005). Lääkehoidon verkkokurssi, Moodle. Hämeen ammattikorkeakoulu. Haettu 14.03.2018 osoitteesta: http://eosaaja.hamk.fi/oppimisaihiot/koulutusohjelmat/laakehoito/farmakologia/injektioidenantaminen.htm

Puistola, H. & Seppälä, K. (2005). Lääkehoidon verkkokurssi, Moodle. Hämeen ammattikorkeakoulu. Haettu 14.3.2018 osoitteesta http://eosaaja.hamk.fi/oppimisaihiot/koulutusohjelmat/laakehoito/farmakologia/injektiovalineet.htm

Puistola, H. & Seppälä, K. (2005). Lääkehoidon verkkokurssi, Moodle. Hämeen ammattikorkeakoulu. Haettu 14.3.2018 osoitteesta http://eosaaja.hamk.fi/oppimisaihiot/koulutusohjelmat/laakehoito/farmakologia/parenteraaliset.htm

Pöyhiä & Olkkola. (1992). Lääkkeiden ihon alle annettava kestoinfuusio terminaalivaiheen oireiden hoidossa. Lääketieteellinen aikakauskirja Duodecim. Haettu 14.3.2018 osoitteesta http://www.duodecimlehti.fi/lehti/1992/1/duo20014

Sanofi (2013). ClikSTAR. Käyttöohje. Haettu 14.3.2018 osoitteesta http://tuotteet.sanofi.fi/ClikStar.pdf

Soisalo, M. Ylikoja, J. (2013) Turvallinen lääkkeenanto. Opinnäytetyö. Sairaanhoitaja AMK. Metropolia Ammattikorkeakoulu. Haettu 14.3.2018 osoitteesta: https://www.theseus.fi/bitstream/handle/10024/60265/turvalli.pdf?sequence=1&isAllowed=y

Tammed. Injektioruiskut. Haettu 14.3.2018 osoitteesta https://www.tammed.fi/tuotteet/sol-care-turvaruisku-3ml-luer-lock-100kpl/