# data[].attributes.body
תרגיל פתיחה: שירים שמרככים את הלב

# data[].attributes.headline
לרדת לעלות/ מוסיפים שורות לדוד אבידן

# data[].attributes.subject
לרדת לעלות/ מוסיפים שורות לדוד אבידן

# data[].attributes.attachment_link.title
לרדת לעלות - מוסיפים לשיר.docx

# data[].attributes.headline
אימון קוגניטיבי - 60 שניות על זה

# data[].attributes.subject
אימון קוגניטיבי - 60 שניות על זה

# data[].attributes.attachment_link.title
אימון קוגניטיבי

# data[].attributes.headline
מהלך למידה עצמית

# data[].attributes.subject
מהלך למידה עצמית

# data[].attributes.attachment_link.title
מפגש מס 10_צפייה וניתוח שיעור מצולמים עצמי

# data[].attributes.headline
מצגת המלווה את הלמידה היום

# data[].attributes.subject
מצגת המלווה את הלמידה היום

# data[].attributes.attachment_link.title
מפגש 8 חשיבה גלויה והבנה.pptx

# data[].attributes.headline
עקרונות בשאילת שאלות מקדמות חשיבה

# data[].attributes.subject
עקרונות בשאילת שאלות מקדמות חשיבה

# data[].attributes.headline
הרעיון הגדול של המפג

# data[].attributes.body
הרעיון הגדול של המפגש

# data[].attributes.attachment_link.title
הרעיון הגדול

# data[].attributes.headline
תערוכה של רעיונות גדולים

# data[].attributes.subject
תערוכה של רעיונות גדולים

# data[].attributes.attachment_link.title
חגיגה של רעיונות גדולים

# data[].attributes.headline
יוצאים יחד למסע מרתק...אז נשיר בכיף!

# data[].attributes.subject
יוצאים יחד למסע מרתק...אז נשיר בכיף!

# data[].attributes.attachment_link.title
קורס מנחים ארצי פלייליסט

# data[].attributes.attachment_link.description
Enjoy the videos and music you love, upload original content, and share it all with friends, family, and the world on YouTube.

# data[].attributes.body
המיצגים שלנו

# data[].attributes.headline
מה אנחנו לא מבינים?

# data[].attributes.subject
מה אנחנו לא מבינים?

# data[].attributes.headline
מי צריך הבנה?

# data[].attributes.subject
מי צריך הבנה?

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מטח המרכז לטכנולוגיה חינוכית

# data[].attributes.attachment_link.title
חינוך להבנה- מה זה חינוך להבנה ומי צריך אותו? חלק 2

# data[].attributes.headline
הבנה בתוך הקשר

# data[].attributes.subject
הבנה בתוך הקשר

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מטח המרכז לטכנולוגיה חינוכית

# data[].attributes.attachment_link.title
חינוך להבנה - הבנה כמיקום בהקשר - חלק 4

# data[].attributes.headline
חקירת אי ההבנה דרך ראיון זוגי:

# data[].attributes.subject
חקירת אי ההבנה דרך ראיון זוגי:

# data[].attributes.body
מה את/ה לא מבינ/ה?

איך אני יודע/ת שאת לא מבין/ה?

אילו רגשות ותחושות אי ההבנה מעוררת בך?

אילו אמירות את/ה אומר/ת לעצמך /אחרים אומרים לך סביב אי ההבנה הזו?

איך את/ה מנסה להבין את ה"דבר"?

# data[].attributes.headline
רפלקציה אישית בעקבות הלמידה:

# data[].attributes.subject
רפלקציה אישית בעקבות הלמידה:

# data[].attributes.body
א. התבוננו בשאלות שכתבתם קודם בהקשר להבנה - אילו תשובות קיבלתם?
ב. אילו שאלות חדשות, יורם הרפז הצליח לעורר בכם? שאלות שלא חשבתם עליהן קודם.
ג. כשאתם מתבוננים בהוראה שלכם, דרך מה שלמדנו היום על הבנה, איזה מוקד צמיחה תוכלו "לסמן" לעצמכם כלומדים בקורס בקורס?

# data[].attributes.body
א. צפו בסרטון נוסף של פרופ' הרפז:  https://www.youtube.com/watch?v=lojSDLTiifs&t=120s
ב. קראו את המאמר של הרפז: הבנה מיוחסת https://yoramharpaz.com/pubs/thinking/understanding.pdf

ב. חברו למישהו בקבוצה (אתם מחליטים למי לחבור - היעזרו בקבוצת הווטסאפ שלנו).
ג. בזוגות: חשבו יחד על המאמר והסרטון באמצעות שגרת החשיבה 4 C'S - בחרו רק 2 שאלות מתוך השגרה, לשיחה ביניכם:
https://brancoweiss.org.il/wp-content/uploads/2016/07/the-4-cs.pdf

ג. תעדו את התשובות שלכם, אצלכם - איך שנוח לכם, לקראת המפגש הבא.

# data[].attributes.headline
שגרת החשיבה 3-2-1 גשר

# data[].attributes.subject
שגרת החשיבה 3-2-1 גשר

# data[].attributes.headline
עפרה , עינת ולך 

# data[].attributes.subject
עפרה , עינת ולך 

# data[].attributes.body
1.איזה סוג של קורא אתה
א. מה מושך אותי בקריאה, מהו אורך הקריאה הממוצע שלי.
ב. מהם האתגרים שלי בקריאה (למה איני מרבה בקריאה)
2. עם איזו דמות,/ פסקה בטקטס התחברת , אתה מזדהה, מתנגד , מעורר בך מחשבה נוספת . סמן במרקר משפט שאתה מזדהה עימו/מתנגד לו

# data[].attributes.headline
המצגת שמלווה את הלמידה העצמאית היום

# data[].attributes.subject
המצגת שמלווה את הלמידה העצמאית היום

# data[].attributes.body
א. לימדו מתוך המצגת את מקורות המידע של ההגדרות להבנה, שלא למדתם בעצמכם במפגש (טקסטים וסרטונים).
ב. עבור כל אחת משלושת ההגדרות להבנה - זהו את הקושי בהבנה, שההגדרה מתייחסת אליו ומבקשת לתת לו מענה.
ג. נסחו במשפט תמציתי את הקושי ככשל הבנה.

# data[].attributes.attachment_link.title
מפגש 3_יצוג ידע

# data[].attributes.headline
מה אמרתם אחרי תערוכת הרעיונות הגדולים?

# data[].attributes.subject
מה אמרתם אחרי תערוכת הרעיונות הגדולים?

# data[].attributes.headline
החתירה אל הרעיון הגדול

# data[].attributes.subject
החתירה אל הרעיון הגדול

# data[].attributes.attachment_link.title
החתירה אל הרעיון הגדול

# data[].attributes.headline
החתירה אל הרעיון הגדול 1

# data[].attributes.subject
החתירה אל הרעיון הגדול 1

# data[].attributes.attachment_link.title
החתירה אל הרעיון הגדול 1

# data[].attributes.headline
רפלקציה לסיכום המפגש

# data[].attributes.subject
רפלקציה לסיכום המפגש

# data[].attributes.body
משהו שאני לוקח איתי מהמפגש, ושאלה שעולה בי

# data[].attributes.body
א. צפו בסרטון המצורף: שיחה לייצוג ידע - הדגמה של אודליה עם מורה.
ב. במהלך הצפייה תעדו: מה אודליה עושה? אומרת? שואלת?
ג. מה ההדגמה הזו מוסיפה להבנה שלכם את המהלך של ייצוג ידע? ושל ניסוח רעיונות גדולים?
ד. מה מתבהר לכם בהקשר למהלך השלם "מייצוג ידע לרעיון גדול"? ומה עדיין לא מובן?

# data[].attributes.attachment_link.description
Get access to files anywhere through secure cloud storage and file backup for your photos, videos, files and more with Google Drive.

# data[].attributes.headline
למי שמלמד מיומנות ומחפש רעיון גדול לארגן סביבו את הלמידה

# data[].attributes.subject
למי שמלמד מיומנות ומחפש רעיון גדול לארגן סביבו את הלמידה

# data[].attributes.body
מתוך: הבנה בכוונה/ ויגינס&מקטאי

# data[].attributes.headline
מעבדה לשכלול רעיונות גדולים

# data[].attributes.subject
מעבדה לשכלול רעיונות גדולים

# data[].attributes.headline
הרעיונות הגדולים שלכם

# data[].attributes.subject
הרעיונות הגדולים שלכם

# data[].attributes.attachment_link.title
מייצוג לרעיון.pptx

# data[].attributes.body
אנחנו ממשיכים בליטוש הרעיונות הגדולים ליחידות ההוראה שלכם: התהליך משלב ייצוג הידע ועד לניסוח הרעיון הגדול.
מי שטרם הכין ייצוג ליח' הוראה אמיתית שהוא עומד ללמד/להנחות - זה הזמן!
א. מתוך ייצוג הידע, ועל בסיס העבודה שעשיתם במפגש שלנו - נסחו את הרעיון הגדול ליחידה שלכם. יש כאלה שכבר ניסחו רעיון גדול - אתם עוברים לסעיף הבא....
ב. שכללו את הרעיון שלכם באחת מהטכניקות המוצעות במעבדה לשכלול רעיונות (מופיעה פה למעלה).
ג. בחנו את הרעיון שלכם אל מול הקריטריונים לרעיון גדול (מופיע במפגש הקודם בפאדלט). אם יש צורך לליטוש נוסף של הניסוח - זה הזמן.
ד. העלו על הכתב את הרעיון שלכם למצגת השיתופית שלנו (בפוסט פה למעלה): הוסיפו בכמה מילים את ההקשר - כך שנוכל להבין אתכם טוב יותר.
ה. מועד סיום המשימה - יום ג' 19/01 - כך שנוכל לתת לכם משוב אישי.
תודה ובהצלחה - ענת, חגית ואודליה

# data[].attributes.headline
לכל מי שרוצה לקרוא עוד ולהרחיב את הידע בהקשר לארגון למידה סביב רעיונות גדולים

# data[].attributes.subject
לכל מי שרוצה לקרוא עוד ולהרחיב את הידע בהקשר לארגון למידה סביב רעיונות גדולים

# data[].attributes.headline
תרגיל פתיחה בחדרים

# data[].attributes.subject
תרגיל פתיחה בחדרים

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - צור שיעורים טובים יותר מהר יותר

# data[].attributes.attachment_link.title
הפותחים בקלפים

# data[].attributes.attachment_link.description
1) אדם מעניין שפגשת לאחרונה (גם אם במרחב המקוון) 2) לו היה לך 'כח על' - מה הוא היה? ולמה? 3) מה תעדיף.י - רכיבה על פיל או שחייה עם דולפינים?

# data[].attributes.headline
חיוך של מונה ליזה

# data[].attributes.subject
חיוך של מונה ליזה

# data[].attributes.attachment_link.title
חיוך של מונה ליזה  ערוך

# data[].attributes.headline
מהלך לעבודה בקבוצות קטנות

# data[].attributes.subject
מהלך לעבודה בקבוצות קטנות

# data[].attributes.attachment_link.title
עיצוב המושג_גישה בלמידה

# data[].attributes.headline
מהו בעצם הכל

# data[].attributes.body
מהו בעצם הכלי עיצוב המושג?

# data[].attributes.attachment_link.title
הסבר על עיצוב המושג

# data[].attributes.headline
עיבוד המאמרים - תוצרי הקבוצות 

# data[].attributes.subject
עיבוד המאמרים - תוצרי הקבוצות 

# data[].attributes.headline
שיר לסגירת המפגש

# data[].attributes.subject
שיר לסגירת המפגש

# data[].attributes.headline
המאפיינים של תיאוריית הלמידה - כפי שחילצתם בעצמכם

# data[].attributes.subject
המאפיינים של תיאוריית הלמידה - כפי שחילצתם בעצמכם

# data[].attributes.headline
מאמר: האומץ להיות קונסטרוקטיביסטי

# data[].attributes.subject
מאמר: האומץ להיות קונסטרוקטיביסטי

# data[].attributes.headline
עיבוד המאמרים דרך שגרת חשיבה:

# data[].attributes.subject
עיבוד המאמרים דרך שגרת חשיבה:

# data[].attributes.body
מוזמנים להמשיך, באופן אישי או עם עמיתים מהקבוצה (לבחירתכם), את קריאת המאמר ואח"כ עיבוד שלו בעזרת שגרת החשיבה שמופיעה פה למעלה. התוצר פומבי, כך שתוכלו גם לקרוא מחשבות ותובנות של חברים בקבוצה ולהרחיב את ההבנה שלכם.
תיהנו!

# data[].attributes.attachment_link.title
שגרת החשיבה התחלות של שאלות

# data[].attributes.attachment_link.title
הסיפור עיקרי צדדי נסתר

# data[].attributes.attachment_link.title
טען תמוך שאל 

# data[].attributes.attachment_link.title
חגוג הקשה צור מחדש.docx

# data[].attributes.headline
תוצרי החשיבה על הטקס

# data[].attributes.body
תוצרי החשיבה על הטקסט של קפקא

# data[].attributes.headline
מאמר על תיווך ופיגומים

# data[].attributes.subject
מאמר על תיווך ופיגומים

# data[].attributes.headline
משימות למידה

# data[].attributes.body
משימות למידה אישיות א-סינכרוניות:
א. קראו את המאמר שלעיל - על פיגומים בהוראה.

ב. בחרו אחת משתי השאלות הבאות וענו במחברת שלכם:
1. כשאני מתבונן בהתנסויות שהיו במפגש דרך "העדשה" של המאמר על תיווך ופיגומים מה אני רואה/מבין/לומד על פיגומים?
2. כשאני מתבונן במאמר שקראנו בבית על תיווך ופיגומים דרך "העדשה" של ההתנסויות שלנו - מה אני רואה/מבין/לומד על פיגומים?

ג. מה למדתי בהקשר לעצמי - בסיום הלמידה (כולה) היום?
מה אני רואה במפגש שבין ההוראה שלי ובין הרעיון הגדול של המפגש? (הזדמנות/מרחק/דמיון/שוני/פער/אתגר/הזמנה/ תשוקה/יציאה מאזור הנוחות/יכולת/שכלול)

# data[].attributes.headline
למי שמעדיף לקרוא על תיווך בעברית (אזהרת מסע: מדובר במאמר מאוד תיאורטי) אנו מצרפות פה את מאמרו של ויגוצקי

# data[].attributes.subject
למי שמעדיף לקרוא על תיווך בעברית (אזהרת מסע: מדובר במאמר מאוד תיאורטי) אנו מצרפות פה את מאמרו של ויגוצקי

# data[].attributes.headline
המאמר של של ויגוצקי

# data[].attributes.subject
המאמר של של ויגוצקי

# data[].attributes.attachment_link.title
ויגוצקי_חינוך והתפתחות שכלית

# data[].attributes.headline
סוגי החשיבה החיוניים להבנה

# data[].attributes.subject
סוגי החשיבה החיוניים להבנה

# data[].attributes.headline
יעדי ההבנה של המפגש- חוסאם ודור

# data[].attributes.subject
יעדי ההבנה של המפגש- חוסאם ודור

# data[].attributes.body
בעזרת חשיפה לשגרות חשיבה ועבודה קבוצתית- להבין מהו הרעיון של הלמידה הקונסטרוקטיביסטית

להבין מהי החוויה שעוברים הלומדים בעת הלמידה הזו (תרגול של בניית ידע)

להבין כיצד אפשר למקד את הידע- מהרחב למצומצם והעיקרי

# data[].attributes.headline
הרחבה - בהקשר להטמעת השגרות בכיתה

# data[].attributes.subject
הרחבה - בהקשר להטמעת השגרות בכיתה

# data[].attributes.headline
ועוד הרחבה ממש שווה<

# data[].attributes.body
ועוד הרחבה ממש שווה

# data[].attributes.headline
התבוננות לאחור- יעדי ההבנה (אבי)

# data[].attributes.subject
התבוננות לאחור- יעדי ההבנה (אבי)

# data[].attributes.body
1. להבין את שגרות החשיבה ואת חשיבותן.
2. להבין שלכל לומד יש תהליך חשיבה אחר ולכן אנחנו נדרשים לזמן לו שגרת חשיבה מתאימה (או מגוונת בכיתה)
3. להבין את חשיבותו של המורה כמתווך בתהליך החשיבה.

# data[].attributes.headline
מפגש מס' 8- סיביל, חן-לי, הילה

# data[].attributes.subject
מפגש מס' 8- סיביל, חן-לי, הילה

# data[].attributes.body
א. שגרות החשיבה הן:
הצגה וחקירה- באו לידי ביטוי בקריאת מאמרים, צפייה בסרטונים וכתיבה אישית.
למידה מעמיקה של רעיונות- באה לידי ביטוי בחיבור של קבוצת מומחים (שיטת הג'יקסו).

ב.  סוגי החשיבה הם:
בניית הסברים, תיאור מה יש פה, תפיסת הלב והסקת מסקנות,.

ג. יעדי ההבנה:
לזהות את הכשלים בהבנה, לדעת לנסח אותם ולקדם את תהליך ההוראה שיפתור את הכשל.

# data[].attributes.headline
נגה והדס - משימה של מפגש 8

# data[].attributes.subject
נגה והדס - משימה של מפגש 8

# data[].attributes.body
יעדי ההבנה של המפגש:
1. להבין מהו יצוג ידע וכיצד ניתן להשתמש בו בשגרת ההוראה.
2. לזהות את הקשיים והאתגרים בעבודה עם ייצוג ידע, ולמצוא דרכים להתמווד ולהתגבר על הקשיים.
3. ביצוע הבנה - יישום ייצוג ידע בתכנון של יחידת הוראה.

# data[].attributes.headline
רשא אבו ראס ורוזלין גרה

# data[].attributes.subject
רשא אבו ראס ורוזלין גרה

# data[].attributes.body
שגרות החשיבה: הצגה וחקירה של רעיונות חדשים.
אירגון וחיבור בין רעיונות תוך כדי שימוש בייצוג ידע ולמידה עצמית.
סוגי החשיבה: חשיבה גלויה וחתירה להבנה
יעדי ההבנה בייצוג ידע:
-להכיר דרכי ייצוג שונות;

- למצוא מספר אפשרויות  לייצוג המידע;

- להבין/להעריך את היתרונות והחסרונות הכרוכים

בסוגי ייצוג שונים;

- לקשר בין דרישות המטלה, התוכן, המטרה, קהל  היעד
והנסיבות  לבין בחירת אופן ייצוג של הידע החדש;

- לנמק את הבחירה בדרך ייצוג זו או אחרת;

- לייצג את המידע או את הידע שהובנה בצורת הייצוג
שנבחרה.

# data[].attributes.body
יעדי ההבנה במפגש היו : חשיבות ניסוח רעיון גדול ליחידת הלמידה.
התנסות בניסוח רעיון גדול, ע"פ עקרונות.
סוגי החשיבה שהפעלנו: גילוי מורכבות ויצירת הקשרים.
שגרת החשיבה שהופעלה דרשה התבוננות, חשיבה ושאלה , מה עוד לא ברור?

# data[].attributes.headline
התבוננות לאחור - יעדי ההבנה (רוני)

# data[].attributes.subject
התבוננות לאחור - יעדי ההבנה (רוני)

# data[].attributes.body
אני חושבת שיעדי ההבנה של המפגש היו:
- היכרות עם סוגים שונים של שגרות חשיבה
- הפנמת החשיבות של מתן בחירה ללומדים באופן שיאפשר התאמה בין סגנונות למידה שונים לשגרות חשיבה שונות

# data[].attributes.body
מצגת המלווה את המפגש היום

# data[].attributes.body
יעביר ,אבו ראשד, יסמין
שגרת חשיבה
1) הצגה וחקירה: דרך דיוניםהצגת תשובות הצגת רעיונות  סרטונים חקירה מעמיקה לנושאים דרך דיונים
2)למידה מעמיקה : דרך ניהול דיונים ושיתוף מידע (למידת מומחים)

סוגי החשיבה
תיאור , תהייה , התייחסות לנקודות מבט שונות , גלוי מורכבות

יעדי ההבנה : למקיד ולדיק הידע  של התלמידים
למידה חוויתית

# data[].attributes.body
מחוון לצפייה בשיעור ברוח ההבנה

# data[].attributes.attachment_link.title
כשהרגל הביצוע "פוגש" את היבטי ההבנה

# data[].attributes.attachment_link.description
Roojoom: קורס מנחים פדגוגיים תשפ'א קבוצה ארצית, קבוצת משגב

# data[].attributes.body
עוד הרחבה והעמקה

# data[].attributes.attachment_link.title
נופי-החשיבה-6-ב-מהי-הבנה

# data[].attributes.body
פתיחת המפגש בגינות ובחצרות

# data[].attributes.headline
שיחה עם מורה מתלבט

# data[].attributes.subject
שיחה עם מורה מתלבט

# data[].attributes.attachment_link.title
שיחה עם מורה מתלבט.docx

# data[].attributes.attachment_link.title
פתיחה לכנס.docx

# data[].attributes.attachment_link.title
מכתב מתלמיד.docx

# data[].attributes.headline
מיומנו של מורה

# data[].attributes.subject
מיומנו של מורה

# data[].attributes.attachment_link.title
מיומנו של מורה.docx

# data[].attributes.headline
כותבים עם מאיר שלו

# data[].attributes.subject
כותבים עם מאיר שלו

# data[].attributes.attachment_link.title
כותבים עם מאיר שלו.docx

# data[].attributes.headline
מודעת דרושים

# data[].attributes.subject
מודעת דרושים

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
הבנה, על פי דיוויד פרקינס ואנשי חינוך אחרים, אינה מיחזור ושיחזור של תכנים; אנשים מבינים כאשר הם מסוגלים לפעול על תוכן ועם תוכן - לחשוב באופן גמיש על תוכן ואיתו. למשל: להביא דוגמה הממחישה עיקרון, להסביר מושג, למקם פריט מידע בהקשר, או להכליל מתוך פריט מידע.

פעולות מעין אלה מאלצות את הלומד לעבד את התוכן החדש, לפרק אותו מההקשר שבו הוגש ולחבר אותו מחדש בהקשר אחר. פעולות קוגניטיביות מעין אלה הן ביצועי הבנה. ביצועי הבנה מאפשרים ללומד להעניק משמעות לתוכן החדש, להבהיר ולהנהיר אותו; הן מערערות תיאוריות קיימות, מאפשרות בנייה פעילה של רשתות מושגים סבוכות ומחוללות בהדרגה הבנה דינמית וגמישה.

לכן כתיבה היא ביצוע הבנה מסדר גבוה, הדורש עבודה מתוחכמת על תוכן ועם תוכן לנוכח שיקולי דעת מורכבים.

כתיבה מחוללת הבנה היא תכנית הפועלת בתחומי הדעת רבי-המלל (כגון ספרות, היסטוריה, גיאוגרפיה ותנ"ך). במסגרתה, המורים לומדים להנחות את תלמידיהם בתהליכי כתיבה, על מנת להעמיק את הבנתם בתחום הדעת ולהעצים את המסוגלות האוריינית שלהם.

התכנית כתיבה מחוללת הבנה מיישמת, הלכה למעשה, את עקרונות רפורמת הלמידה משמעותית שמוביל משרד החינוך:

בתהליך שיטתי והדרגתי, ובעזרת פרקטיקות פדגוגיות ישימות, המורה מנחה את תלמידיו להבנות את הידע שלהם כלומדים פעילים בתחום הדעת הנלמד.

הטקסטים שהתלמידים מפיקים הם ביצועי הבנה, הנותנים ביטוי לתהליך הלמידה המעמיק שעברו.

למורים ניתנים הכלים הפדגוגיים הן להנחות את התלמידים בהפקת תוצרים אלה והן להעריך את התוצרים באופן שיטתי ומקצועי, כמודל להערכה חלופית בתחום הדעת הנלמד.

כיצד עושים את זה?

התכנית כתיבה מחוללת הבנה, כוללת שלושה מרכיבים:

מרכיב 1 - שעת כתיבה

מרכיב 2 - משוב

מרכיב 3 - ביטוי פומבי

מרכיב 1 - שעת כתיבה

שעת הכתיבה בכיתה כוללת את השלבים האלה:

שלב 1: פעילות מדובבת

פעילות המטרימה את הכתיבה. "המדובבים" מותאמים למשימת הכתיבה הנדרשת מהתלמידים וליכולותיהם. למשל, הם מסייעים לתלמיד בהתנעת הכתיבה, בשליפת פרטי תוכן מהזיכרון, בהעלאת מודעות התלמיד למאפיינים המבניים של הטקסט ועוד.

שלב 2: כתיבה

התלמידים כותבים טקסטים מסוגים שונים ובעלי מאפיינים מגוונים: טקסטים סיפוריים (למשל סיפור קצר או בלדה) ועיוניים (למשל הסבר או טיעון), טקסטים מעולמות שיח דבורים ואורייניים, וממגוון הקשרים תרבותיים ודיסציפלינריים.

את משימת הכתיבה המורה מתכנן ומנסח באופן שמנחה את הלומד באשר למטרת הטקסט שעליו לכתוב ומאפייניו.

הנה כמה דוגמאות לטקסטים שכתבו תלמידים על פי הנחיות משימות כתיבה:

שלב 3: שיתוף

התלמידים משתפים זה את זה בטקסטים שכתבו - במליאה, בקבוצות קטנות או בזוגות. הם ממשבים זה את זה באמצעות פרוטוקולים מובנים.
דוגמה למשימת שיתוף

מרכיב 2: משוב

הלומדים מקבלים משוב כתוב מהמורה, ובהדרגה במהלך השנה גם מחבריהם ללמידה. משוב זה מאפשר להם להעמיק את המודעות שלהם להשפעת הטקסט שכתבו על הנמען, ולשכלל את יכולתם לעצב טקסט אפקטיבי בכלל, ובהקשר דיסציפלינרי בפרט.
עקרונות במישוב

מרכיב 3: ביטוי פומבי

בית הספר מקדיש שעת כתיבה אחת בשבוע במסגרת השיעורים בתחום הדעת שבתכנית. במהלך שנת הלימודים התלמידים כותבים טקסטים רבים, ואלה נאספים ומוצגים בבית הספר במגוון אופנים: בתלקיט ובאירועי שיא פומביים.

התלקיט

הטקסטים שכותבים התלמידים במהלך השנה נאספים לכדי תלקיט, המשקף את תהליך הלמידה וההתפתחות שעברו, הן בנוגע להבנת מושגים ורעיונות מרכזיים בתחום הדעת והן בנוגע לשכלול יכולת הכתיבה שלהם.

תלקיטים של תלמידות מקיף ה' באר שבע, שהוצגו ביום השיא הבית-ספרי

אירועי שיא

פעם או פעמיים במהלך שנת הלימודים מקבלים הטקסטים של התלמידים מופע פומבי במגוון אירועי "שיאים בשגרה", כגון: תערוכה בכיתות, הוצאה לאור של עיתון בית-ספרי, תחרות כתיבה שכבתית, הנחיית סדנאות בכיתות, הוצאה לאור של אסופות טקסטים.

בתי הספר בוחרים כיצד לקיים אירועים אלה באופן שמתאים להם, בהנחיית מנחי התכנית ועל פי עקרונותיה.

הנה כמה דוגמאות לתוצרים של ימי שיא:

ראיון אישי עם המלך לואי ה-14 - כתבו, המחיזו והציגו תלמידי כיתה ח' מבית הספר מקיף ו' בבאר שבע בשיעור היסטוריה על המהפכה הצרפתית

עבודות שורשים שכתבו תלמידי כיתות ז' בתיכון מקיף א' באשקלון. עבודה רב תחומית בהנחיית מורים להיסטוריה, גיאוגרפיה, ספרות ומחנכי הכיתות

סוג: עשייה במכון קהל יעד: מנהלים פורמט: pdf נושאים: כתיבה מחוללת הבנה תגיות: אוריינות

סוג: עשייה במכון קהל יעד: מנהלים נושאים: כתיבה מחוללת הבנה

סוג: עשייה במכון קהל יעד: מנהלים פורמט: pdf נושאים: מה חשוב הנוער של היום?

סוג: חומר רקע ומידע קהל יעד: מורי על יסודי נושאים: כתיבה מחוללת הבנה

# data[].attributes.attachment_link.title
כתיבה מחוללת הבנה - כתיבה בתחומי דעת רבי-מלל - ברנקו וייס

# data[].attributes.attachment_link.description
הבנה, על פי דיוויד פרקינס ואנשי חינוך אחרים, אינה מיחזור ושיחזור של תכנים; אנשים מבינים כאשר הם מסוגלים לפעול על תוכן ועם תוכן - לחשוב באופן גמיש על תוכן ואיתו. למשל: להביא דוגמה הממחישה עיקרון, להסביר מושג, למקם פריט מידע בהקשר, או להכליל מתוך פריט מידע.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
פדגוגיה מבוססת כתיבה היא תפיסה פדגוגית המבקשת להטמיע את הכתיבה בשגרת ההוראה והלמידה. יש לה שתי מטרות: העמקת ההבנה וטיפוח יכולת החשיבה; והעצמת המסוגלות האוריינית, הכרוכה בשכלול יכולת הכתיבה ובהרחבת הידע והכישורים האורייניים בהקשרים שונים.

כתיבה מחייבת אותנו לעסוק בסדרת פעולות קוגניטיביות מאומצות ומורכבות, כגון: להתוודע להקשר החברתי-תרבותי במסגרותו כותבים, להכיר את הדרך המקובלת לכתיבה באותו ההקשר, לזהות מי נמען הכתיבה ומה רוצים שיקרה לו בעקבות הקריאה, ולהחליט מה לכתוב וכיצד. לא משנה מה נכתוב: רשימת מצרכים למסע השבועי לסופרמרקט; פתק למורה המסביר מדוע נעדרנו משיעור; מכתב המבקש לבטל דו"ח חניה; מאמר בסוגיה שנויה במחלוקת; סיפור קצר -

עלינו להיות מודעים להקשר החברתי-תרבותי שבמסגרתו אנחנו מבקשים לכתוב.

עלינו להכיר את הקונבנציות המבניות והלשוניות המקובלות בכתיבה בהקשר זה ולהחליט אם בהקשר זה ברגע זה נכון יותר להישמע לקונבנציות או לחרוג מהן.

עלינו לזהות מיהו הנמען שאליו אנו כותבים ולהגדיר לעצמנו מה רוצים שיקרה לו בעקבות קריאת הטקסט שלנו (על מה יחשוב? מה יעשה?)

עלינו להחליט מה בדיוק לכתוב ואיך; באמצעות אילו מילים ואיך לחבר אותן זו לזו; אם להשתמש בשפה ציורית או עניינית, בסלנג או במשלב גבוה.

עוצמתה של הכתיבה נובעת גם מהיותה פומבית; מישהו כותב כדי שאחר או אחרים יקראו. הכותב נדרש ליצור טקסט אוטונומי, המביע את עמדתו, מחשבותיו, רגשותיו, כדי שאחרים יבינו אותו ויוכלו להגיב עליו.

בתוקף מלאכת הכתיבה, הכותב נדרש אפוא להסביר, לפרש, למקם תוכן בהקשר מתאים - לנמען השרוי בנסיבות מסוימות; עליו לארוז תוכן זה באופן היעיל ביותר לאור מטרותיו ככותב.

כמה עקרונות להטמעת הכתיבה בשגרת ההוראה והלמידה

הנה ששה עקרונות מנחים:

כדי שתלמידים יכתבו, על המורים לייצר זמן כתיבה ולהפוך אותו לזמן קבוע. "שעת כתיבה", "שיעור כתיבה", "סדנת כתיבה" - כל אלה כותרות אפשריות לזמן מערכת המוקדש לכתיבה כחלק משעות המקצוע.

להעניק הקשר משמעותי לכתיבה:

אנשים כותבים מתוך צורך אותנטי ליצור משמעות בהקשר חברתי ותרבותי מסוים. במקום לבקש מתלמידים לכתוב תשובות על שאלות שאינן ממשיות, כלומר שאלות שלתלמידים אין צורך אמתי להשיב עליהן (כי הרי אנחנו המורים כבר יודעים את התשובה), יש למקם את התלמידים בסביבה שבה ברור לתלמיד למי עליו לכתוב כדי להשיג משהו שהוא מעוניין בו.

כדי להוביל תלמידים לכתיבת טקסטים המייצגים את תפיסתם ואת מחשבותיהם על הסוגיות הנלמדות בתחום הדעת, יש להגדיר עבורם משימות כתיבה שיאפשרו להם לפרק, לעבד ולחבר מחדש את התכנים הנלמדים באמצעות הכתיבה. לעתים התוצאה (כלומר, הטקסטים שהתלמידים כותבים) תחשוף את העולם הפנימי או החברתי האישי שלהם ולאו דווקא תכנים הנלמדים בכיתה. זהו מחיר שכדאי לשלם. זו הזדמנות לגלות את עולמם של התלמידים ולדון בו אתם.

להיות מודע לדקדוק הפנימי:

כתיבה בעולם הממשי היא כתיבה מסוג מסוים, בסוגה מסוימת; יש לה דקדוק פנימי - היגיון אינהרטי הנובע מההקשר שבו היא נוצרת. יש ללמד תלמידים כיצד לכתוב בסוגות מסוימות תלויות מצבים מסוימים, להקשיב לדקדוק הפנימי של ההקשר.

לאפשר דיאלוג בקהילת הלומדים:

כתיבה, כאמור, היא פעולה פומבית במהותה; היא מניבה טקסט המיועד לקריאה. קיומו של דיאלוג בקהילת הלומדים - מורים ותלמידים - על הטקסטים שתלמידים כותבים חושף את הפומביות של מעשה הכתיבה ואת קיומו של נמען, ומזמין את הכותבים לתת את הדעת על משמעות ההכרעות שקיבלו בכתיבת הטקסט מקהל היעד שלהם.

לתווך לתלמידים את תהליך הכתיבה:

כדי לאפשר ללומדים לכתוב כראוי - ולהבין כראוי - יש לתווך להם את מלאכת הכתיבה. כאמור, רכיב מרכזי הוא עיצוב סביבת משימה המגדירה את ההקשר המשמעותי שבמסגרתו מתבצעת כתיבת הטקסט. נוסף על כך נשתמש במגוון מדובבים, פיגומים וכלי חשיבה כדי להוביל את התלמידים לכתיבה אפקטיבית, ההולכת ומשתכללת.

תלמידים כותבים בעת סיור במשכנות שאננים, ירושלים

סוג: חומר רקע ומידע קהל יעד: מורי על יסודי נושאים: כתיבה מחוללת הבנה

סוג: עשייה במכון קהל יעד: מנהלים נושאים: תפקיד המורה

סוג: עשייה במכון קהל יעד: מנהלים נושאים: קוראים כותבים

סוג: עשייה במכון קהל יעד: מנהלים פורמט: pdf נושאים: מה חשוב הנוער של היום?

# data[].attributes.attachment_link.title
פדגוגיה מבוססת כתיבה: עקרונות מנחים - ברנקו וייס

# data[].attributes.attachment_link.description
פדגוגיה מבוססת כתיבה היא תפיסה פדגוגית המבקשת להטמיע את הכתיבה בשגרת ההוראה והלמידה. יש לה שתי מטרות: העמקת ההבנה וטיפוח יכולת החשיבה; והעצמת המסוגלות האוריינית, הכרוכה בשכלול יכולת הכתיבה ובהרחבת הידע והכישורים האורייניים בהקשרים שונים. כתיבה מחייבת אותנו לעסוק בסדרת פעולות קוגניטיביות מאומצות ומורכבות, כגון: להתוודע להקשר החברתי-תרבותי במסגרותו כותבים, להכיר את הדרך המקובלת לכתיבה ...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מבחר טקסטים פרי עטם של תלמידים

תכנית כתיבה מחוללת הבנה

"יומני היקר,

זה שוב אני אלברט כותב אליך. אני רוצה לשתף אותך במעבר ענק שאנחנו עושים מהכפר הקטן לעיר הגדולה! אבל...

* * *

תלמידי כיתה ז' בבית הספר מקיף ו' ע"ש קוהל בבאר שבע התנסו ב"כתיבה היסטורי", כחלק מלימודי ההיסטוריה על תקופת ימי הביניים. קראו קטע מיומן שדמיין וכתב אחד התלמידים.

"היה היה איש בשם שלמה, שהיה לו כל טוב: היה לו בית גדול, כסף רב ואישה יפהפייה. שלמה עבד בעבודה טובה ומספקת, אך כל זה לא הספיק לו...

* * *

תלמידי כיתות ז' בבית הספר ע"ש רונסון כתבו סיפורים המסבירים ביטויים וניבים. קראו את הסיפור.

"אני במצרים כבר הרבה שנים. אני סובל הרבה, אני עובד כל היום, אין לי מנוחה חוץ מהלילה. כל היום מצליפים בי, אין להם רחמים על היהודים, הם מצליפים בכולם...

* * *

תלמיד כיתה ז' בבית הספר דרכא בקרית מלאכי כתב בשיעורי תנ"ך. קראו קטע מיומן כילד מבני ישראל על חווית היציאה ממצרים.

"הסיפור תפוחים מן המדבר מלמד אותי על החשיבות של להיות פתוחים לדעותיהם של אחרים. הסיפור גם מלמד שצריך לשמוע ...

* * *

בשיעור ספרות התבקשו תלמידי כיתה ח' בגימנסיה רחביה בירושלים לכתוב טיעון לגבי תובנות שיש להם מהסיפור "תפוחים מן המדבר". קראו את התובנה של אחד התלמידים.

"עצה שלי שתאסוף כוחות ותישלח לחברך מכתב השלמה, ועם כמה שקשה ...

"שרה, רציתי לבקש ממך סליחה. אני מאוד כעסתי על מה שקרה ואני זוכרת שאמרתי שבחיים לא אסלח לך...

* * *

כחלק מתוכית מה חושב הנוער של היום? כתבו תלמידי כיתה י' בית הספר ברנקו וייס בית אריאל מכתבים, שלא נשלחו, המתייחסים לנושאים שונים. קראו כאן מכתבים שנכתבו על ערכה של חברות.

"בחורה שווה לגבר, כמו שגבר יכול לעשות את הצעד הראשון גם בחורה יכולה...

* * *

שבעה תלמידי בית הספר האתגרי בבית שמש דנו בשאלות ברומו של עולם בני הנוער ולאחר מכן העלו על הכתב את שנאמר. קראו מה הם חושבים על יצירת קשר זוגי בין בני נוער

סוג: עשייה במכון קהל יעד: מנהלים פורמט: pdf נושאים: מה חשוב הנוער של היום? תגיות: נוער בסיכון

סוג: חומר רקע ומידע קהל יעד: מורי על יסודי נושאים: כתיבה מחוללת הבנה

# data[].attributes.attachment_link.title
גלריה של כתיבה - ברנקו וייס

# data[].attributes.attachment_link.description
מבחר טקסטים פרי עטם של תלמידים תכנית כתיבה מחוללת הבנה "יומני היקר, זה שוב אני אלברט כותב אליך. אני רוצה לשתף אותך במעבר ענק שאנחנו עושים מהכפר הקטן לעיר הגדולה! אבל... * * * תלמידי כיתה ז' בבית הספר מקיף ו' ע"ש קוהל בבאר שבע התנסו ב"כתיבה ...

# data[].attributes.body
א. 321:
לאחר שנחתם קצת, והרהרתם ברעיונות הרבים שעלו בהרצאה, אנחנו מזמינות אתכם לחזור אל ה-321 שעשיתם בתחילת המפגש, לקרוא, ולכתוב לעצמכם:

מה כעת אני יודע.ת ומבין.ה?

אילו שאלות חדשות ההרצאה עוררה בי?

מהי האנלוגיה החדשה או המעודכנת שלי?

ב. גשר:

חשבו וכתבו- מה אני רואה שהשתנה בין מה שידעתי וחשבתי קודם, לבין מה שאני יודע.ת כעת? מהו הגשר? מה אני רואה ממנו?

# data[].attributes.headline
קישור להרצאה של פרופ' יורם הרפז

# data[].attributes.subject
קישור להרצאה של פרופ' יורם הרפז

# data[].attributes.headline
סילבוס מעודכן 

# data[].attributes.subject
סילבוס מעודכן 

# data[].attributes.headline
מהלך הלמידה העצמית

# data[].attributes.subject
מהלך הלמידה העצמית

# data[].attributes.attachment_link.title
מהלך ללמידה עצמית_ הקשבה לשם הבנה2